København_1840-1940
B O L I G - OG B Y G G E F O R H O L D
6 9
DEN KØBENHAVNSKE BYGGELOVGIVNING I 1852 nedsattes af Kongen en Kommission til Udarbejdelsen af Forslag til en fuld stændig Bygningslov for København og dens Forstæder. Da det paa Grund af Koleraen trak noget ud med Tilendebringelsen af Kommissionens Arbejde, forelagde Justits ministeren i 1854 i Landstinget et Forslag indeholdende de mest paakrævede nye Regler, »som maatte gives for at forhindre det meget uregelmæssige Byggeri, som i den senere Tid havde fundet Sted«. Den herefter vedtagne Lov a f 19 . Marts 1854 fik dog kun kortvarig Gyldighed, idet den to Aar efter bortfaldt ved og afløstes af Stadens første egentlige Byggelov, Bygningslov for Staden Kjøbenhavn og dens Forstæder a f 17 . Marts i$56- Det var Forholdene i Byen indenfor Voldene, der skabte Loven af 1856 , og følgelig blev dens Regler afpasset efter det høje Beboelseshus i den forholdsvis smalle Gade med Datidens ringe Færdsel. Hvor dygtigt et Arbejde Loven derfor end var, saa medførte Byggeriet paa de frigivne Arealer i Forbindelse med Bebyggelsens ændrede Karakter og Trafikkens Stigning, at dens stereotype Form og Mangel paa Graduering meget snart traadte klart frem. Var Loven end mangelfuld, maa det dog i høj Grad beklages, at den ikke var kommet en halv Snes Aar før, saaledes at den havde kunnet hindre de værste Forsyndelser ved Bebyggelsen i Forstæderne. Loven indeholdt først og fremmest en Række Bestemmelser, der tog Sigte paa Byg ningernes forsvarlige Udførelse og paa Brandsikkerheden, saaledes vedrørende Fun damenteringen, Murene, Bjælkelagene, Tagene m. m. I hver ny Bygning skulde der være mindst to Trapper, og hver Beboelseslejlighed have Adgang til dem begge, Tag render af Træ blev forbudt, og der blev fastsat detaillerede Bestemmelser om Skorstens- og Kakkelovnsrør. Husenes Højde blev for den nye Bebyggelse fastsat til Gadens Bredde med Tillæg af en Fjerdedel; nye Gaders Bredde skulde være mindst 20 Alen. — Der var stillet betydelige Forventninger til de hygiejniske Bestemmelser, men Resultaterne blev meget beskedne. For Beboelseshuse blev det fastsat, at Gaardsrummet ikke maatte være under en Fjerdedel af hele Grundens Areal, og enhver Gaard, til hvilken der anbragtes Vinduer fra Værelser eller Køkkener, skulde mindst indeholde 25 Kv.-Alen ubebygget Areal og i hver Retning have en mindste Udstrækning af tre Alen. Gaard en skulde være brolagt mindst i 1/2 Alen fra alle Bygninger og Afløbsforholdene bragt i Orden. Beboelseskældre skulde have mindst fire Fods Højde over Brolægningens Niveau og være forsynet med tilfredsstillende Vinduer, Bræddegulv m. m., og efter Udgangen a f 1865 maatte der overhovedet ikke indrettes nye Beboelseskældre. Der fastsattes Ind skrænkninger for Beboelse i Loftetagen. Latriner maatte fremtidig ikke anbringes under Beboelseslejligheder eller Trapper og i Etagerne kun under Iagttagelse af særlige For skrifter. Ethvert nyt Latrinhus skulde være fjernet tre Alen fra Post eller Brønd og inde holde mindst ét Sæde for hver 20 Mennesker, der maatte antages at skulle benytte det. Kostalde maatte ikke anlægges under Beboelseslejligheder eller ud til Gaden. Alle nye Køkkenvaske og Køkkenrender skulde være af Sten eller Metal, og i nye Bygninger maatte Køkkenvasken ikke anbringes paa Gangene eller paa Trappen. Ingen Beboelses-
Made with FlippingBook