København_1840-1940
B O L I G - O G B Y G G E F O R H O L D
8 4
BEBOELSESFORHOLDENES UDV IKL ING I DE ENKELTE BYKVARTERER
I Tilslutning til Oversigten S. 88-89 skal gives nogle Oplysninger om de Forskyd ninger, der har fundet Sted indenfor Lejlighedsantallet i de forskellige Bydele i Perioden 1875—1 9 3 9 - De ældste Bydele (d. v. s. Staden mellem Havnen, Vester- og Nørrevoldgade samt Gothersgade og Nyhavn) har i Aarenes Løb gennem Nedrivninger og Ombygninger stadig maattet afgive Beboelseslejligheder til Forretninger og anden Erhvervsvirksom hed. Medens hele dette Byomraade i 1875 rummede 14.800 Beboelseslejligheder, var Tallet i 1925 kun 8.200; siden er det yderligere dalet, og i 1939 kan Beboelseslejlig hedernes Antal anslaas til 7.300. I 1859 blev Gammelholm frigivet til Bebyggelse; denne paabegyndtes i 1861 og var no genlunde fuldført i Slutningen af Halvfjerdserne. Større samlede Ombygninger har ikke senere fundet Sted i Kvarteret, men da Forretningsvirksomhederne ogsaa her har bredt sig paa Lejlighedernes Bekostning, er Lejlighedstallet noget mindre nu end dengang. 1 St. Annæ Øster og Vester Kvarter (d. v. s. den nordligste Del af Byen indenfor den gamle Voldlinie, begrænset af Gothersgade, Kgs. Nytorv og Nyhavn) var saa nogenlunde udbygget ved Midten af Halvfjerdserne. I disse Kvarterer, der rummer saavel nogle af Byens største og fornemst beliggende Lejligheder (Amaliegade, Bredgade m. fl.) som nogle af de sletteste Beboelser (Adelgade-Borgergade Kvarteret), findes adskillige gamle Ejendomme. Af Statens Nyboder afhændedes i Aarene 1853-78 en saa stor Part af de sydlige Karréer, at Nyboders Areal indskrænkedes til mindre end det halve. Sidenhen har der vel fundet nogle Ombygninger Sted, men den resterende Del af Nyboder har dog ialt væsentligt faaet Lov til at henligge urørt. Adelgade-Borgergade Kvarterets Ejendomme er saa godt som alle opført før 1850, og i Amaliegade-Bredgade Kvarteret ligger mange store Patricierejendomme, der er opført i det 18. Aarhundrede. Som samlede Nybebyggelser kan nævnes Bebyggelsen omkring Marmorkirken fra Slutningen af forrige Aarhundrede, Palægadens Bebyggelse, paabegyndt i 1900, og de store Ejen domme i Grønningen, der blev opført i Begyndelsen af indeværende Aarhundrede paa de Arealer, hvorpaa den gamle Husarkaserne havde sit Domicil. Voldkvartererne blev frigivet til Bebyggelse ved Fæstningens Nedlæggelse i 1867, og Arealet blev overtaget af Kommunen i 1869 med Undtagelse af det Areal, der agtedes benyttet til den nye botaniske Have. For de private Grunde indenfor Søerne hævedes Byggeservitutterne, saafremt Ejerne afstod Halvdelen af Grundenes Værdistigning. 1869 paabegyndtes den første Bygning paa Demarkationsterrænet, Skolen i Nansens- gade, men iøvrigt skred Bebyggelsen kun langsomt frem. I 1875 var der ikke opført mere end 8-900 Lejligheder i Voldkvarteret, heraf Halvdelen paa Nørrevold (Nansensgade,- Nørresøgade). I Vestervolddistriktet var der saa at sige kun Bebyggelse paa Vester brogade, og af Østervoldkvarterets ca. 300 Lejligheder fandtes godt 100 i Hallinsgade og ca. 80 paa Østerbrogade. I Begyndelsen af Halvfjerdserne anlagdes Botanisk Have og Østre Anlæg, og Sløjfningen af Voldene paabegyndtes (det sidste Voldparti forsvandt
Made with FlippingBook