KulturskildringerFraKøbenhavn_1916
194
sikredes Studenterne paa Regensen, en Ret som de be holdt lige til 1792, og som næ rm ere fastsloges ved kgl. Res. af 6. April og 21. Decbr. 1714. B landt andet be stemtes det, at Professorerne skulde udnævne en F o r m and for S tudenterne, der skulde skiftes til at gøre Tjeneste uden Klammeri og T ræ tte ; de skulde finde dem i, at Lig bo rtbares af Naboer eller Venner, n aa r disse gjorde det uden Betaling, heller ikke m aatte de formene S tudenterne fra de andre Kollegier at tage Del i Ligbæringen, hvis det udtrykkelig forlangtes, eller Lavene i at bære deres Lavsbrødre og Fam ilie, Svende og Drenge; der m aatte ikke betales mere end 1 Rd. og ikke under 2 Mark til hver Student, men fattige Lig skulde de bære for intet af kristelig Kæ rlighed1). Disse Bestemmelser gav im idlertid ofte Anledning til Fo rtolkn inger og Rivninger mellem S tudenterne og Magistraten, og især voldte de f a t t i g e L ig , som de skulde besørge i Jo rden aldeles gratis blot af kristen Kærlighed, ikke saa sjældent Sammenstød. E t af de voldsomste er vistnok det, der fandt Sted i 1742. Den 13. Novbr. 1742 bad Jo h an n e Nielsdatter Magi straten, om den vilde forunde hende, der havde faaet tilstaaet fri Jo rd til hendes ved Døden afgangne Mand Peder Jensen S chü tz, nogle Mænd til at bortbæ re Liget, da S tudenterne havde vægret sig ved at gøre det. Ved Mødet i Magistraten Dagen efter v a r der stor »Opstandelse« over denne Studenternes Modvillighed. Grunden til deres Vægring var, at de ansaa Manden for at høre til Skræderlavet, hvorfor det tilkom dette at tage sig af Liget; men paa Mødet blev det godtgjort, at h an aldrig havde været i L a v e t, og Raadm and Gabriel H ilm an holdt for, at m an skulde indanke Sagen for Konsistorium , da det var S tudenternes Pligt at bære Liget efter Forordningen af 1714. Efter lange F o rhånd -
Made with FlippingBook