TrapKøbenhavnOgFrederiksberg_Tr23-K2
Historie.
796
1840 kun frem med c. 2 0 % til i 1840 c. 121,000 (i 1834: c. 119,000). De to mest bevægede Tildragelser i Fr. VI’s Kbhvn. var Tugthusfangernes Oprør den 2 % 1817 og Jødefejden 4-14/9 og 28/io 1819. Byen stod stadig i Stampe i Fr. VI’s Tid, men var dog Landets Centrum, Resi dens-, Embeds- og Garnisonsbyen og især en æstetisk optaget By. Heller ikke under Christian VIII skete der videre Forandringer. Vel begyndte der efter 1840 at vise sig Trang til bedre Boliger; men den tilfredsstilledes stadig væsentlig ved, at der byggedes i Højden, og ved at der opførtes flere Side- og Baghuse i den gamle By. Af større Byggearbejder under denne Konge nævnes Opførelsen af Thorvaldsens Museum 1838-48, den katolske Skt. Ansgar Kirke 1841-42, Kbh.s Amts Ting- og Arresthus 1847-48, Casino m. fl. Af Gadeanlæg nævnes Nicolaigade, der fremkom 1848, efter at Forholdene ved Nicolai Kirke plads var blevet endelig ordnet. Med den forbedrede Produktionsteknik forøgedes Produktionsmulighederne, og med denne Forøgelse fulgte Kapitalkoncentrationen. Industriforeningen (stiftet 1838), den liberale Forening, der fik et Modstykke i den konservative „Haand- værkerforening" (1840), stod bag ved Dannelsen af de første Aktieselskaber og industrielle Anlæg; det sjællandske Jæjnbaneselskab aabnede Trafikken til Ros kilde 1847. I 1843 begyndte H. H. Baumgarten det Maskinværksted, der er blevet til Selskabet Burmeister & Wain; 1843 begyndte ogsaa Svitzer og Ferslew deres Virksomheder; 1847 begyndte Bryggeriet „Carlsberg“ sin Virksomhed; 1853 grund lagdes Bing & Grøndahls Porcelænsfabrik. Kbh.s Handel gik som nævnt efter 1840 frem med smaa Skridt, og i 1851 blev der indrettet et Frilager paa Told boden (derimod blev der intet af Planerne 1849-51 om at gøre Kbh. til Fri havn). Bestræbelserne gik ud paa at gøre Handelen fri af Hamborgs overmægtige Indflydelse, og Regeringen støttedes heri af Begivenhederne 1848-50. Kbh.s Han- delsflaade begyndte at vokse efter 1845, og Børsen fik atter Betydning (Børsbyg ningen blev overdraget Grosserersocietetet 1856); det største Skridt mod Frihandel var Øresundstoldens Ophævelse 1857. Københavnerne ønskede at more sig efter den lange Forsagelse i Fr. VI’s Tid, og Agent Georg Carstensen blev den, der organiserede Hovedstadens Forlystelses liv; han skabte Tivoli (aabnet 1843), Casino (aabnet 1847) og Alhambra (i Frede riksberg Allé, aabnet 1857). I 1847 herskede der en haard Dyrtid, som Regeringen søgte at lindre for de fattige i Kbh. bl. a. ved Uddeling af Brødkort. I Chr. VIU’s Tid var der et spændt Forhold mellem Kongen og Kbh., der stadig krævede en fri Forfatning, og den oprørske Stemning gav sig Udslag i Gade optøjer, der begyndte ved Chr. VIII’s Sølvbryllup 1840 og stadig brød ud hele hans Regeringstid igennem. Naturligt var det da ogsaa Kbh., der gik i Spidsen ved de bevægede Martsdage 1848, der førte til den fri Forfatning. K ø b en h a v n 1 8 5 0 -1 9 0 0 . Imidlertid var Trangen til en Udvidelse af Byen blevet saa stor, at den ikke længere kunde afvises, og efter Krigen blev Skridtet gjort under Frederik VII i 1852, et Aar, der danner ,et vigtigt Vendepunkt i Byens Udviklingshistorie. Kbh., der som sagt ved Aarhundredets Begyndelse havde over 100,000 Indb., var vel kun vokset langsomt i den næste Snes Aar eller mere; men fra 1830’erne begyndte Væksten at tage Fart, og ved den første slesvigske Krigs Udbrud var Folketallet henved 130,000 (om Befolkningstallene se iøvrigt p. 727 f.). Denne store
Made with FlippingBook