DenDanskeKomediesOprindelse_1918
196
den tyske Opera og som Kongen 1724 overtog tor 1000 Rd r.1). Man synes ikke at have haft stort andet i 1728, da den danske Bande spillede paa Slottet. A f hele Dekorationer var der ikke faa, og skønt de tydelig røber deres Oprindelse som Ramme om det højere Helte spil, har vel en Del af dem ogsaa kunnet finde Anvendelse i Kome dien. Der var en Satyr-Have, to Skovdekorationer, den ene til at op stille i Baggrunden, en Klippedekoration, en Skydekoration, en Gade, en Vej, en Spejlsal og et Fængsel med Hvæ lvinger, de fleste bestaa- ende af mange, indtil tyve forskellige Stykker; Stuedekorationen synes at mangle, hvis det ikke er den „Alcove-Væ g“ , der nævnes i B eg yn delsen af Listen. Andre Dekorationer viste Æreport, Kongetrone, Vand og Bølger, Glorie eller Skyer og Kapitolium (Baggrundsdekoration), et Bag- eller Mellemtæppe forestillede et Tempel, et andet Fredens borg, Kongens Yndlingsslot. Endvidere rummede Slotsteatrets M aga sin: et Skib og en Chalup, en Triumfvogn, en Bakkusvogn, Morgen røden, Maanen, Løver af Pap og Træ, en „Hest af Pap med Dække og Støvler“ , Bispehuer, Apolloharpe og Røgelsekar (i forgyldt Træ- drejerarbejde), Hyrdestokke, Kastespyd m. m. Hvad man paa Stadens Skuespilhus raadede over af Dekorationer og andre Effekter, er ikke bekendt2), men det Udstyr, man var vant til der, har næppe været helt spartansk, da der i Overslaget af 1726 regnes med mindst 2000 Rdr. til „Theatri og Garderobens Indretning“ . N avnlig i Operaen og den tyske Komedie, men ogsaa hos Molière (Amphitryon) kommer Mercurius eller en anden af Guderne undertiden sejlende fra Loftet paa en Sky og optræder pludselig som en deus ex machina. I saadanne Tilfælde er der jo nok benyttet Hejseværk ell. lign., men det beror paa en Misforstaaelse, om man tror, at de mange „M askiner“ , der fandtes i Datidens Skuespilhuse, var lige saa mange mekaniske Indretninger. Under denne Betegnelse sammenfattede man de Genstande, der blev anvendt til Scenearrangementet, og i Reglen betyder det blot Kulisser, Tæpper og Sætstykker. Den nys nævnte Fængselsdekoration, som bestod af tolv Stykker, kaldes ogsaa en 1) Rep. Nr. 41 og 42 samt Danske Assignationskontors kgl. Resol. 1724, Nr. 87. — Kayser var forlængst borte i 1724, Kongen købte Dekorationerne at sin Kammertjener Simonsen, der havde lagt Pengene for deres Forfær- digelse ud for Kayser. Da Københavns Slot blev nedbrudt 17 3 1 for at give Plads for det nye Kristiansborg, blev en Del kasseret og Resten, de egentlige Dekorationer, anbragt paa Rentekammerloftet; de var endnu i Be hold 1740 (Bilag A og W til Kbhvns Slots Inventarium 1728-31 og Fischers Regnskab over Materialer fra det demolerede Slot 1731-4 0 (i Partikulærk.), S. 1 og 88). 2) Et Inventarium optoges 1724 i Anledning af Kontrakten mellem Capion og Montaigu (Rep. Nr. 40), men det eksisterer ikke mere.
Made with FlippingBook