København_1840-1940
B E B Y G G E L S E OG B E B Y G G E L S E S P L A N E R 13 Da den offentlige Støtte og Kontrol ophørte, vendte man ikke tilbage til tidligere Ti ders snævre Gaarde. Tværtimod blev de lukkede Karreer nu aabnet, først forsigtigt i Hjørner og Sider, senere foldet helt ud som Stokke og Blokke liggende frit i store beplantede Arealer med Lege- og Hvilepladser. Hvor Kommunen ikke selv ejede Grundene, har den ved Forhandling med Grund ejerne faaet gennemført samlede Bebyggelsesplaner for en lang Række Kvarterer, og man er naaet meget vidt i denne Henseende, naar man gør sig klart, hvor svagt et Middel til Regulering af Bebyggelsen man har haft i det særlige Bygningsreglement for de indlemmede Distrikter. Ved Paalægning af Servitutter og Deklarationer har man endvidere søgt at fordele Bebyggelsen i Omraader med højere og lavere Bebyg gelse, og paa denne Maade er langt den største Del af Yderomraaderne i de indlem mede Distrikter nu sikret i Fremtiden som lav Bebyggelse. En Fastlægning af særlige Industrikvarterer var ikke mulig, førend man i 1934 ved en særlig Tilføjelse til Byg ningsloven fik Ret til Ekspropriation af private Grunde »til Sikring af en tilfredsstil lende Ordning af Bebyggelsesforholdene«. Siden den Tid har Kommunen fastlagt fire store Kvarterer, som man søger reserveret til Fabrikker — i Valby og i Utterslev ved Sydhavnen og ved Amagers Østkyst. Senere har man ved at anlægge en ny Ben zinhavn ved Prøvestensfortet i Forbindelse med Industrikvarteret paa Amager taget det første Skridt til en Østhavn. Store Parkplaner, som tilsigter at skabe et grønt Bælte om Byen ved Udnyttelse af de lavtliggende Arealer langs Kommunegrænsen, Utterslev Mose, Kagsmose og Dam husengen, nærmer sig deres Fuldendelse. Ved Amager Strandvej har Kommunen aab net sin første offentlige Badestrand. Transportmidlerne er stadig blevet forbedret. I 1 93 ° hlev Ringbanen Frederiks- berg-Vanløse-Hellerup aabnet, og samme Aar paabegyndtes Elektrificeringen af Nærtrafikken og Opførelsen af en Række nye S-Stationer. Flere Sporvejslinier er ble vet forlænget eller omlagt, nye Omnibuslinier er kommet til og i 1938 en Trolleyfor bindelse helt ud til Lyngby. København vil snart være færdig udbygget indenfor den nuværende Kommune grænses Rammer. MAn vil naturligvis fortsætte Arbejdet med at sanere 1 de usunde Boligkvarterer, med at forbedre Færdselsforbindelserne, med at udbygge Parkerne og med at gøre Byen smukkere. Men i alle Hovedtræk er der disponeret over Are alerne. Der har imidlertid længe eksisteret et andet og større København end Kø benhavns Kommune, nemlig hele det store, bymæssigt bebyggede Omraade, som daglig sender Titusinder af Mennesker ind til Forretnings- og Industrikvartererne i Centrum, det Omraade, som man i erhvervsmæssig og geografisk Henseende maa kalde København. Omegnskommunerne er alle overvejende Boligomraader med lav og aaben Bebyggelse, men af vidt forskellig økonomisk og social Struktur. De har deres egne økonomiske og tekniske Organer, men i de senere Aar er det dog lykkedes at gennemføre en større samlet Planlægning paa flere Omraader, saasom et Net af Hovedtrahklinier for hele Københavnsegnen. Flere af de planlagte Hovedudfaldsveje og Ringveje er nu blevet gennemført eller sat i Arbejde, bl. a. Strandvejen mod Køge og den nye Hørsholmvej.
Made with FlippingBook