KøbenhavnsHistorieOgTopografi_I
2 0 6 K ø b e n h a v n u n d e r K o n g H a n s verdslig Domstol, og Biskoppen vilde ikke have denne M and, over hvem han ikke havde nogen Jurisdiktion eller Herredømme, som Dommer, men han hen skød Sagen for Ærkebiskoppen i Lund eller en anden gejstlig Domstol. Ogsaa disse Udtalelser lod Biskoppen notarialiter bekræfte.7) Biskoppens Fordringer bar ingen Frugt, og ved Biskoppens Død faa A ar efter, 15. November 1500, havde Kongen Slottet og dets Tilliggende i sin M agt uden flere Indsigelser. Kongen stadfæstede Stadsretten af 14. Oktober 1443, idet han i Overens stemmelse med Lovens Slutningsord indføjede de Ændringer, „som tyktes ham nytteligt at væ re“, og den blev underskrevet paa Københavns Slot St. Julianæ Dag 16. Februar 1484. I denne Form kaldes Stadsretten almindeligvis Kong Hans almindelige Købstadsret.8) I Jan u a r 1485 bekræftede Kongen Byens Friheder og Privilegier, som Kong Christiern og hans Forgængere havde givet, og han forbedrede dem ved visse T ilføjelser: Den som dræber, saarer eller slaar nogen, sættes i Byens Hægte eller Gemme, til han er forligt med Sagvolderen eller Kongen og Byen, eller han staar til Rette, som Sagen er til. Forbryder nogen sin Fred i København, skal han have den tildøm t paany paa Bytinget og intet andet Sted. Det for bydes under Strafansvar at gaa eller ride med spændt Armbrøst eller at gaa med Sværd, Armbrøst eller andet Værge længere, end til han kommer i sit Herberg. Vil nogen udenlandsk eller fremmed Købm and drive Købmandsskab eller H aandvæ rk som Ligger i Staden, skal han deltage i Kongens Tjeneste og Byens Tynge lige med andre Borgere. Ingen m aa tappe Vin, Mjød, tysk 01 eller Danziger 01 uden at bruge Byens rette Maal, ligesom det har været af Arild i Roskilde. Københavns Borgere m aa kun stævnes til Byens T ing, og de, som handler derimod, skal bøde 40 Mark til Kongen og 40 M ark til Byen. Ingen m aa lægge Gødning og Urensel paa andre Steder, end de af Borgmester og Foged anviste, og ingen m aa grave Grus, Sand eller Ler paa Byens frie Jord udenfor de anviste Steder. Ukvemsord skal paadømmes af 12 Mands Nævn, og et saadan t Nævn dømmer ogsaa den, som rømmer, før hans Sag er afgjort, idet de afgør Sagen med Ed pa a Tinge inden 14 Dage.9) I Tilslutning til disse Bestemmelser m aa det nævnes, at Kongens Haand- fæstning indeholdt det vigtige Paabud, at ingen udenlandske Mænd kunde være Borgmester, Raadmænd, Toldere eller Byfoged, Kæmner eller Byskriver i nogen Købstad, men der m aatte hertil kun ansættes Rigens indfødte Mænd.10) For Hansestæderne fastsatte Haandfæstningen, at Kongen kun m aatte tilstaa
7) K.D . I Nr. 187. 8) Kolderup Rosenvinge. Gamle danske Love V p. 522. o) K.D . I Nr. 174. 10) A. Huitfeld. Danm. R. Kr. II p. 970.
Made with FlippingBook