![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0010.jpg)
3
Man kan vist gaa ud fra, at der her har levet en forholdsvis
tæt Befolkning hele Tiden, mens det tørveagtige Englag har
dannet sig. Dette Forhold har sikkert sat sit Præg paa Plante
samfundet i Engen. Den livlige Handelsforbindelse med frem
mede, som Beliggenheden og den rige Sildefangst gav Anled
ning til, har sikkert ogsaa øvet sin Indflydelse derpaa.
Den før-Absalonske By har ligget omkring Gadekæret, som
har strakt sig fra Vestergade (omkring ved Nr. 10) og over
paa den anden Side af Studiestræde. Vestergade har været
Byens Gade, som har fortsat sig ned til en gammel Kystlinie
langs Amagertorv og videre frem mod Øst ud til den egentlige
gamle Havn, Holmens Kanal, hvor nu Landmandsbanken ligger.
Omtrent ud for Niels Hemmingsensgade anlagde Absalon
en Risvej fra den gamle Strandvej ned over den yngre Porseeng,
hvor Rasmus Nielsens store Ejendom, Amagertorv Nr. 11, nu
staar, hen til Hjørnet af nuværende Højbroplads og GI. Strand,
hvor Kystlinien den Gang var, og hvorfra han byggede en svær
Egetræsbro over den smalle Kanal til Slotsholmen, da han
havde lagt Planen om der at opføre sin Borg, som han byg
gede af Teglsten, der vist blev brændt oppe ved Graabrødretorv.
Efterhaanden opførtes der langs Vejen fra den gamle By til
Absalons Vej nogle store Teglstenshuse med Lergulve. 1368
blev disse Stenhuse brækkede ned af Hanseaterne, — man slog,
hvor det gjorde mest ondt. Kort Tid efter blev de igen opførte
paa de gamle Murrester.
Absalon har vist planlagt Københavns Befæstningslinie ud
til, hvor den stod indtil Chr. IVs Tid. Da Fæstningsgraven fra
Vesterport til Aabenraasøen blev gravet, blev Vandstanden i
Peblinge- og Sortedamssøen hævet, for at man kunde faa til
strækkeligt Vand i Graven. Ladegaardsaaen (Løgteaaen) blev
vist samtidig flyttet, saa dens nedre Løb blev noget højere.
Byen fik fire Porte: Vester-, Nørre-, Røde- og Østerport.
Ved Indsamlingen af Tørveprøverne har jeg begaaet den
Fejl, at jeg, for at faa alt fra Planteverdenen, har taget noget af det
underliggende Strandsand med, naar. det ved Rødder holdtes fast
til Tørven. Derved er der kommen Strandskaller i nogle Prøver.
Skal Undersøgelserne ved Udgravningerne i København føre
til et tilfredsstillende Resultat, maa Undersøgeren stadig være
paa Færde med minutiøs Paapasselighed, han maa ikke vente,
til der bliver sendt Bud efter ham. Bygherrer og Entreprenører
l*