![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0048.jpg)
37
— I det Indre er endnu oprindelige Stuklofter bevarede (Afb. 29), i
Stil godt paa Vej fra de tunge Barok former til Ro co c co en s Elegance*).
Mesteren for dette Værk er rimeligvis Fillip de Lange (t 1766)27).
Til det nordisk-nederlandske i Kontrastvirkningen af Materialet har
han føjet Træk af samtidig tysk Arkitektur, som den herhjemme
repræsenteredes af Arkitekterne L. Thurah og N. Eigtved: Vand
ret Leddeling ved Gesims o ve r Stueetagen, og den ubrudte H oved
gesims trukket hen o v e r hele Facaden. Samtidig en endnu stær
kere Fremhævelse af det lodrette gennem Murfremspring. Endelig
en lav Fronton o v e r Midterfremspringet.
Ogsaa den rige de
korative Udsmykning af Døre og Vinduer skyldes nærmest tysk Paa-
virkning.
Da langt senere — 1781 — Pakhuset ud mod Strandgade opførtes,
fik Barokken Lejlighed til at vise, h v o r d a n d e n t o g p a a e t
A r k i t e k t u r a n l æ g , o m f a t t e n d e f l e r e B y g n i n g e r , i
Lighed med, hvad N. Eigtved allerede i Midten af Aarhundredet havde
vist v e d Placeringen af Christianskirken og de to smaa henrivende
Pavillonbygninger. Naar Anlæget her kom til at virke noget spinkelt,
skyldes det Misforholdet mellem den store Kirke og de altfor smaa
Pavilloner28).
Som Symmetrien er grundlæggende for den enkelte ideelle Barok
bygning, er den det ogsaa for Fordelingen af flere Bygninger indenfor
samme Kompleks. Derfor betænkte man sig end ikke paa at gøre Vold
paa Naturen og forme et gement Pakhus ganske som et fornemt Han
delspalæ. Ved at lægge Porten i den lave Forbindelsesmur mellem
dem understregede man en perspektivisk Længdeakse, der uvilkaarlig
placerer de to Bygn inger i et monumentalt og ligevægtigt indbyrdes
Forhold. Og det er ganske i Barokkens Aand — selvom det vel nok
i og for sig skyldes en Tilfældighed — , at denne Længdeakse igen
fortsættes i St. Annagade, hvorfra man derfor bedst nyder dette lille
raffinerede Arkitekturanlæg.
*) Christianshavns dengang største profane Arkitekturværk, det nu forsvundne T u g t
hus paa Torvet, opført 1739—41, hørte ligeledes til den ældre Barokretning. Thurah: Den
danske Vitruvius II. Mere udpræget i tysk Barokretning var det nylig nedrevne Sukkei -
r a f f i n a d e r i ud mod Havnen ved Torvegade, opført omtrent samtidig. Ihurah. Hainia
hodierna T. LI.