HistoriskeMeddelelserOmKøbenhavn_1995 h5
Anmeldelser
Det næste spørgsmål, der melder sig, er, hvorledes den forbindende tekst skal se ud. Cramer-Petersen bruger mundtlige beretninger samt den foreliggende litteratur. Man kun ne have ønsket sig, at Cramer-Petersen havde gjort mere ud af at oplyse om, hvor han har sine oplysninger fra, idet der udover den sparsomme litteraturliste ikke findes nogen hen visning til de utvivlsomt meget interessante kildegrupper, som er benyttet, ikke mindst fra Brønshøj museums egen samling. Det vil sikkert interessere den nysgerrige læser at kunne komme videre end den bredt tilgængelige litteratur. Udover at give eksakte oplysninger om opførelse og nedrivning indeholder teksterne oplysninger af forskellig lokalhistorisk interesse. Der bliver også lejlighed til at gå i dyb den med enkelte temaer som kirke, rytterskole m.m. Bøgerne er forsynet med ældre og nyere kort, der hjælper læseren på vej i denne billedrejse. Samme princip anvendes i bogen om Frederiksborgvej. Det er lokalhistorisk billedfortæl ling om huse og hændelser langs en anden københavnsk færdselsåre Frederiksborgvej, den ældste landevej fra København til Frederiksborg Slot, men det er selve hovednerven i bydelen Bispebjerg, som bogen handler om. Disse bøger viser, hvorledes et vejnet ændrer karakter, og de anskueliggør udviklingen indenfor de omtalte landsbyer. De blev løbet over ende af udviklingen og blev en del af et forstadskvarter. Serien er fortsat med Asger Fogs bog om det forsvundne Husum. Alene titlen: »Husum - landsbyen, der forsvandt«, er drastisk. Bogen er lidt mere systematisk opbygget end vej bøgerne, men det er måske også lettere at strukturere dette stof. Udfra en bred historie om byen gennemgås de enkelte matrikler, og bogen får skabt et billede af en landsby. Det bør roses, at der i denne bog er en fyldig litteraturhenvisning, som også omfatter det arkival- ske materiale. Det er en spændende og dramatisk fortælling om, hvordan byfornyelse langsomt ændrer landsbyens karakter. Man kunne have ønsket sig en oversigt over, hvor dan de vigtigste forandringer finder sted. Bogen »springer« lidt på dette område, og som opslagsbog er det betænkeligt at anbefale den. Byplanlægning er også udgangspunkt for bogen om Grøndalskvarteret fra Grøndals vænge til Bellahøj. Her er det fortællingen om et forstadsområde, som ændrer totalt karak ter med højhusbebyggelsen og vejanlæg til følge. Det bliver det i dag kendte Bellahøj. Tek sten er her mere dybdegående end i de andre bøger, hvilket sandsynligvis bestemmes af, at der er meget materiale om byplanlægningen i dette område. Her giver de gamle bille der fint modspil til de nyere billeder af bebyggelsen. »Brønshøjbilleder« beskæftiger sig også med det forsvundne landsbypræg, men her er der tale om en lidt traditionel lokalhistorisk billedberetning om livet i Brønshøj 1900-1930. Som helhed gælder det for disse bøger, at de både i tekst og billeder forstår at fremdrage et stykke byudviklingshistorie samt sætter fokus på værdien af at indsamle ældre fotos som dokumentation for, hvad byudviklingen har bortfjernet, men som opslagsbøger er de ikke velegnede. Hvad med postgangen på vejene? Fortæller den også historie? Det kan Asger Fogs bog om Brønshøj, Husum, Utterslev og Emdrups posthistorie bekræfte. Her er både stof at hente for filatelisten og den, der interesserer sig for postvæsenets lokale historie. En frem ragende lille bog spækket med stof fra de fire poststeders historie. Lad os lige vende tilbage til temaet vejhistorie, for Vanløse Lokalhistoriske Forening har også givet sit bud på, hvorledes vejhistorie skal skrives. Målet er at kortlægge vejenes his torie. Ved hjælp af historiske kort, blandt andet matrikelkort, anskueliggøres udviklingen i området, og gennem en kort, men systematisk, tekst, introduceres de forskellige veje og deres historie. Bogen er ordnet alfabetisk efter vejnavne, så det er let at finde frem til de enkelte veje. Rent billedmæssigt anskueliggøres udviklingen gennem få, men udvalgte bil 209
Made with FlippingBook