København_1840-1940
182
E R H V E R V S - O G T R A F I K F O R H O L D
af Stormagasiner i egentlig Forstand, som begrænsede Forretningsomraadet for de smaa Handlende. Adskillige af Københavns senere Stormagasiner grundlagdes i denne Periode. Blandt disse skal nævnes Magasin du Nord og Illum. Magasin du Nords Udsalg a f Hvide varer, Bomuldstøj, Dækketøj o. s. v. aabnedes i Hotel du Nords Bygning paa Kongens Nytorv. Forretningen var stiftet i 1868 i Aarhus a f Th. Wessel og Emit Vett. I 1893—94 opførtes den nuværende Hovedbygning. Stormagasinet A. G. Illum oprettedes i 189 1 . Hovedforretningen paa Østergade opførtes i 1899 . Paa intet Omraade mærkedes Københavns Vækst i Perioden fra Næringsfrihedens Indførelse til Verdenskrigen saa stærkt som paa Trafikomraadet. Næsten alle de Trafik midler, der nu præger Københavns Trafik, havde deres Oprindelse i denne Periode. Omnibusdriften havde længe været utilstrækkelig til at tilfredsstille Behovet for Befor dring, og medvirkende til Trafiksystemets Utilstrækkelighed var Gadernes elendige Forfatning. Asfalt kendtes ikke i København før i 1890 , da Østergade og Købmager- gade blev asfalteret, og den hullede Brolægning medførte, at tospændige Omnibusser ikke kunde medføre ret mange Passagerer, medens firspændige paa den anden Side fyldte for meget i Gaderne. Den daarlige Belysning bidrog sit til Vanskelighederne. I 1857 var Tranlamperne ganske vist erstattet med Gaslygter, men Antallet a f Lygter var ikke stort. I 1863 dannedes Københavns første Sporvejsaktieselskab. Det var et engelsk Selskab, der havde faaet overdraget to Koncessioner paa Sporvejsdrift til Frederiksberg og ad Østerbro, som Løjtnant G. F. Garde havde opnaaet i 1862 , efter at Borgerrepræsen tationen adskillige Gange tidligere havde afslaaet hans Ansøgninger. Allerede i 1865 kom det engelske Selskab ud for økonomiske Vanskeligheder, og til Fortsættelse a f Spor vejsdriften oprettedes det første Tietgen-Aktieselskab Kjøbenhavns Sporvejsselskab. Fra Midten af 6 o’erne til Slutningen af po’erne anlagdes der private konkurrerende Sporvejsselskaber. Saaledes Nørrebros Sporvejsselskab i 1867 , Kjøbenhavns Forstæ ders Sporvejsselskab i 1872 , Sølvgades Sporvejsselskab i 1883 samt Kjøbenhavns Omnibuskompagni (de grønne Omnibusser) og Kjøbmagergades Omnibus-Selskab (de gule Omnibusser), begge i 1895 . I 1884 havde man forsøgt at anvende Dampkraft i Sporvejsdriften, men Forsøget faldt ikke heldigt ud. Da imidlertid Udgiften til Heste var den største Udgift ved Driften a f Sporvognene, arbejdedes der kraftigt videre paa at finde en anden Trækkraft, og i 1897 indførtes der elektrisk Drift paa Nørrebrolinien, hvorefter Elektrificeringen af hele Driften skred hurtigt frem. Den Ordning, at flere forskellige private Selskaber havde Koncession paa Sporvejs driften, havde imidlertid vist sig at lide af forskellige Mangler. I 1898 erhvervede derfor Københavns Kommune Koncession paa samtlige Byens Sporvejslinier for 40 Aar og bortforpagtede Driften til A/S De kjøbenhavnske Sporveje. Dette Selskab dannede et Datterselskab: A/S Tuborg-Klampenborg elektriske Sporvej, det senere N. E. S. A., der etablerede Sporvejslinier ad Strandvejen og ad Bernstorffsvej. Frederiksberg Kom mune fik Eneretsbevilling paa Frederiksberg og Falkonéralléens Sporveje og bortfor-
Made with FlippingBook