KøbenhavnsHistorieOgTopografi_I
K ø b e n h a v n u n d e r C h r i s t o f f e r a f B a y e r n 187 over, at Borgerne paa T rods af gammel Skik krævede, at den ene O lderm and i Tyske Kompagn i skulde være en tysk Borger i Staden. Sagen blev forelagt Stæ- derne til Afgørelse. Dernæst var de misfornøjede med, at de Købmænd, som udeblev fra Adeldrik i Danske Kompagni, skulde betale halvt Ølskud. Sagen forligtes. Endelig klagede m an over Bestemmelserne om Smørvejning, om Over førelse af V arer fra Skib til Skib i Havnen, om Kræmmernes Ret til at staa paa Torvet, om Vinterleje og om Tiendepenge af Arv, men disse Spørgsmaal indankede Stæderne for deres O ldermænd.18) Yderligere Vanskeligheder i Forhold til Hansestæderne opstod, da Christoffer tildels som Repressalieforanstaltning i 1447 paany lod opkræve Told i Øresund, først af hollandske og siden af preussiske Skibe. Opkrævningen blev, da den paataltes, maaske delvis stillet i Bero, men Kongens Død snart efter har vistnok hindret, at Sagen fik en fast Afslutning. Den svenske Rimkrønike taler om de mange hollandske og engelske Kogger og Holke, som Kongen beslaglagde i Ø re su n d : „Mest alle de Hus, i Købm andhavn vare, fyldtes med Graaskind, Vox og Købm andsvare.“19) Men 5 . - 6 . Janu a r 1448 døde Kong Christoffer pludselig paa Helsingborg Slot under en paabegyndt Rejse til Sverige.
18) H R . II R. II I Nr. 3 1 1 — 313 . Wm. Christensen. Unionskongerne og Hansestæderne p. 126 p. 433 ffg. 19) Den svenske Rimkrønike (Klemming) II p. 250. 251.
Made with FlippingBook