DenDanskeKomediesOprindelse_1918
55 særlig Betjent til denne Bestilling. Snart efter, indrettedes dog et Kostumekammer paa Operahuset og der ansattes en Teatermester, men Gamborg blev det ikke1). Skønt han saaledes heller ikke denne Gang havde Heldet med sig, belønnedes dog omsider hans Standhaftighed. Under Paaskud af at lægge en Hæmsko paa de fremmede Bander af Komedianter og Mario netspillere, der jævnlig kom til Hovedstaden, bad han 1706 om et Privilegium, hvorved han kunde regulere Tilførslen af scenisk Kunst, saaledes at kun de Trupper, han antog, fik Adgang til at agere; han haabede det skulde blive Kongen „til Fornøjelse“ og Staden „til Orna ment“2). Forslaget faldt i god Jord, skønt det betød et Indgreb i Magistratens Ret; Privilegiet fik han (4. Decbr. 1706) og til dette knyttedes den udtrykkelige Betingelse, at han skulde „forskrive saa- danne Personer, som med deres Spil gemene Mand kan fornøje s). Kongen havde saaledes ogsaa sørget for det bredere Publikums dra matiske Opdragelse, og at Gamborg benyttede sin Bevilling, det er sikkert — men i hvor stor Udstrækning, er umuligt at afgøre4). Efter Pestaaret 1711, der paa flere Maader sætter Skel i denne Tids Teater historie, hører man i hvert Fald ikke mere til ham. Ind i det attende Aarhundrede benyttedes den store Sal paa Sta dens Raadhus til Skueplads for de fremmede Trupper; endnu 1708 kaldes den i Regnskaberne „Komediantsalen“, men Navnet forsvinder efter at Politi- og Kommercekollegiet i dette Aar er flyttet ind paa Raadhuset og har faaet Lokaler indrettet i en Del af det store RumJ). Ellers tog de mere ansete Trupper deres Tilflugt til Bryggernes Lavs hus, de mindre ansete til Skrædernes, der allerede i Kristian den Fem tes Tid var benyttet af de franske Komedianter6). Begge disse Lavs huse gik til Grunde i den store Ildebrand 1728 og der kendes intet til deres Indretning før den Tid. Bryggernes Lavshus, der senere var det største og smukkeste i Byen, indtog det østre Hjørne af Skinder- gade og Klosterstræde; det opførtes atter efter Branden og var en mæg tig Bygning, der ud mod Klosterstræde laa langt tilbage fra Gadelinjen og kun havde en lille Stump Facade mod Skindergade. Endnu i sidste x) RA. Supplikker til Rentekammerets kgl. Resol. 1704, Nr. 41 (trykt i Pers. Tidsskr. 6. R. 111, 7 1 f.) og Kammerkollegiets Protokol (Ekstraktprot.) 1704, Nr. 4 1 ; Hof- og Civiletat. Afregn.- og Assignationsprot. 0 260. 2) DK- Supplikprot. 1706, April-Septbr., Nr. 687. 3) Sjæll. aabne Breve 1706, Nr. 198. Privilegiet trykt i Hesperus V, 4 4 1, hos Overskou (S. 124) og i K.D. VII, 790. 4) Ogsaa Werlauff (S. 293) misforstaar Gamborgs Opgave; det var ikke Meningen, at han skulde sætte sig i Spidsen for en indkaldt Trup. 5) RSA. Kbhvns Kæmnerregnskaber. 6) Sml. Side 40.
Made with FlippingBook