![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0036.jpg)
Den samlede længde a f Varmeværkernes ledningsnet andrager pr. 1. april 1950 ca.
47 km.
Udviklingen h ar iøvrigt i det sidste år været præget a f manglende k edelkapacitet
p å alle værkerne, og det h ar derfor været nødvendigt at sige nej til hundredvis a f fore
spørgsler både p å G othersgade og Vesterbro, medens m an regner med på Ø sterbro
a t være fuldt leveringsdygtig, når det under bygning værende Ø stre K raft-Varm evæ rk
er færdigt, form entlig i løbet a f et p ar år.
Fø rste del a f de ledninger, der skal forbinde dette værk med det gamle Østre
Varmeværk, er påbegyndt i løbet a f foråret 1950, og der regnes med i løbet a f de næste
år at føre de nødvendige hovedledninger frem, så der kan tilsluttes kund er i nærheden
a f disse.
Med hensyn til ledningernes placering skal nævnes, at de store hovedledninger må
lægges i gaderne, da der simpelt hen ikke kan skaffes plads til dem i ejendommenes
kældere. En del a f de mellemstore hovedledninger (indtil
6
") er lagt gennem ejendom
menes kældere og terræn, resten i gadearealer, medens m indre, lokale forsyningsled
ninger til bygningskarreerne som regel lægges gennem ejendommenes kældere og
terræn fra ejendom til ejendom . Denne tendens til i betydeligt om fang at føre lednin
gerne frem fra ejendom til ejendom skyldes dels, at det navnlig i den indre by kan være
vanskeligt at finde plads til varmeledningerne i de snævre gader, der i forvejen skal
rumm e et stort antal andre offentlige ledninger, og dels at de samlede ledningslængder
bliver kortere, n år ledningerne føres fra ejendom til ejendom , end n år hver ejendom
skal have stik fra gaden, en besparelse, der til syvende og sidst komm er v arm efo rb ru
gerne til gode.