![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0211.jpg)
15. OKTOBER 1915
FØR OG NU
N
r
. 20
straalende elektriske Illumination, dengang Sæsonen 1909 aabnedes.
Det var første Gang, at Tivoli i saa stor Udstræknin
Elektricitet til Illumination; Fagaden paa denne
alene 5000 Lamper.
Bygningens Indre rummer omfattende Restaurations-
og Selskabslokaler med tilhørende vidtstrakte Øko
nomirum i underste Etage.
Frøknerne N i mb, som selv var medvirkende
ved Lokalernes Anlæg og Udstyr, overtog den
meget betydelige Forretning, som de ledede
indtil 1913, da et Aktieselskab under deres
Navn indtraadte som Lejer og drev V irk
somheden videre i samme Spor.
„ B o d e g a “, den stærkt søgte Vinstue,
som i en lang Aarnekke havde haft sine
Lokaler i den gamle Bazarbygning blev
ved dennes Nedrivning husvild; men da
det hyggelige Lokale med Tønderne
udenfor, hvor saamangen glad Aften og
Nat var svunden for animerede Tivoli
gæster, maatte anses for uundværlig for
Tivoli, lykkedes det i den ene Fløj af
den nye Bazar at skaffe et Lokale, der
med Hensyn til Beliggenhed og Søgning
i ingen Henseende staar tilbage for det
tidligere.
Den lange, smalle Bygning, som strækker
sig mellem Bazaren og Wivels Restaura
tion, hedder „ B ræ dd ehy tten “ ; Navnet
staar i Guld paa Taget, og det kan derfor
vække nogen Undren, da Bygningen er meget
solidt opført af Grundmur. Forklaringen ligger
deri, at der paa det Sted, hvor nu Bernstorff'sgade,
eller som den ofte kaldes og burde hedde
gaden“, munder ud i Vesterbrogade, laa en lav Træbyg
ning, som i Tredserne bar Navnet S c h w e it z ’s Ø lp a
v illo n eller blot „Nr. 3“. En Tid lang gik det meget
smaat med denne Forretning, indtil Restauratør F re d e rik
N ie ls e n fik den til Leje. Fra en meget beskeden Begyndelse
arbejdede han den op til en stor og anset Restaurant, hvor en
betydelig fast Kundekreds stadig søgte hen; Værtens Motto var:
gode Varer til billig Pris, og det beskedne Restaurationsrum i
den lave Bygning gav den Navnet „ B ræ d d e h y tte n “ , som den
beholdt, indtil den maatte vige Pladsen for den nye Gade. Fr.
Nielsen kunde da, som en meget velstaaende Mand flytte hen i
sit eget Hus paa Hjørnet af Reventlowsgade og Vesterbrogade,
hvor han aabnede en ny Restauration, idet han, uden Smaalighed
gav sin Efterfølger, N. P. Je n sen , som lejede den nye Bygning,
Tivoli lod opføre til Erstatning for den nedrevne Restau
ration, Ret til at beholde Navnet „Bræddehytten“, ja
han gik efter Sigende endog saa vidt, at han til
bød denne nogle af sine gamle Tjenere, for at de
af hans Stamgæster, som muligt ønskede at
blive paa Stedet med det gamle Navn, ikke
skulde finde sig alt for fremmede i de nye
Omgivelser.
Vi har hermed gennemgaaet de fleste
større Bygninger, som findes paa Tivoli,
nævnes bør dog endnu et Par Kaféer,
som er kendt af alle Tivoligæster. Den
ene er N o rd s P a v illo n , som ligger
med Ryggen mod Kunstnerplænens Tri
bune. Oprindelig var der omtrent paa
en Pavillon, som, inden
Harmoniorkestret blev oprettet, havde
huset et lille Hornorkester. Dernæst
gik Stedet over til at blive Jordbær
pavillon og Kafé og kaldtes „Posthu
s e t “ efter Værtens Navn, senere over
droges Forretningen til Frk. Ann a Nord,
som i 1909 fik Pavillonen ombygget til
dens nuværende Form og Udseende. En
Slægtning af Frk. Nord overtog Virksom
heden efter hendes Død.
anden Kafé hedder populært „Røde
styres af Familien Ågerup, der
i en halv Snes Aar har haft den under sin Va
retægt. Den ligger paa et meget fremtrædende
Sted mellem „Bodega“ og Skydepavillonen og med
Forsiden lige ud mod Kunstnerplænen; den kan da
ogsaa, glæde sig ved et meget stort Publikum, som sam
tidig med den gode Anretning i fri Luft kan iagttage de
talrige Promenerende paa dette Sted. Endelig skal anfø
res sidst men ikke mindst, Tivolis K e g le b a n e . En saadan har
jo Haven lige fra sine første Dage haft, men den har jo gennem
Tiderne baade maattet skifte Plads og Karakter adskillige Gange.
Den nuværende ligger i Grænsen mod Bernstorfisgade og blev
opført samme Aar som Bazaren og „Bræddehytten" og af samme
Arkitekt. Den viser sig mod Tivoli som en fiks Bindingsværks
Bygning med Gavle og Karnap og huser foruden Restauration og
V en ezia n sk F est paa T iv o lisø en 1910.