![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0221.jpg)
215
Cap. IY.
Tog og Sprog.
Togene over hele Bornholm maa forøges betydeligt
i Antal. Der har været altfor faa i Øst-Bornholm. Det
giør ikke Noget, at der ikke reiser meer end 3 å 4
Passagerer med hvert af dem; det seer altid Fandens
flot ud med en Masse Tog, Aog derfor lader man dem
bare rulle Marie. De nummereres, og for Flothedens
Skyld springer man af og til over et eller et Par
hundrede Nummere, saa at man kan naae til Tog
Nr. 10001 eller maaskee høiere op.
Togene paa de østlige Baner have latterligvis
g aa et. For Fremtiden skulle de løb e.
Iltogene
skulle g a lo p e r e .
T o g s m e d e n e afskaffes. Hvad er en Togsmed?
Ingenting undtagen Vognsmører. Forandringen bør
ikke iværksættes ved en blot Navneforandring, dette
vilde være altfor simpelt. Nei, Togsmedene afskediges
den sidste i en Maaned, og den 1ste i den følgende
Maaned ansættes de paany som V o g n sm ø r e r e . Natur
ligvis med nye Beskikkelser.
Et Tog, der under Farten standses af en eller
anden Grund, das is t: ein „unterbrochener Zug,“ kunde
man jo kalde et n e d b r u d t Tog, ligesom man taler
om et nedbrudt Helbred, Humør o. s. v. For at
komme Tydskerne nærmere ville vi dog hellere sige et
u n d e r b r æ k k e t Tog.
Siden v i nu er ved det Sproglige, kunne vi, skjøndt
det ikke hører herhen, med det Samme bemærke, at
det tydske Ord D r a g e r er modbydeligt og vil være at
forandre til P o r te u r (jvfr. Holbergs Portechaiser).
Porteurerne deles i Over-, Mellem- og Underporteurer.
Pakhus-Overporteur er f. Ex. jo et ganske pænt Ord.
Endvidere indrettes Poster for Betjente, der ere be-
skjæftigede med Rangering af Vogne paa de større
Banegaarde, og som benævnes Rangeerformænd,
Rangeerbagmænd, Rangeer- mellem-, over- og under-
mænd. Den østbomholmske Benævnelse „Banemester“
afskaffes, og Banemestrene gjøres til Overbanemestere,
forsaavidt de ikke afskediges. Nye Beskikkelser maa
de selvfølgeligt have.
Man har fremdeles tidligere inddeelt dem, der
benyttede de østbornholmske Baner, i Reisende og Af
sendere eller Modtagere af Gods. Disse Individer
sammenfattes fremtidigt under Fællesbenævnelsen
T r a fik a n te r . Hvad der vindes i Tid herved er ube
regneligt, og Tid er jo Penge. —
Cap. V.
Almindelige Principer for den bornholmske
Statsbanedrift.
Først og fremmest R e tfæ r d ig h e d . Retfærdigvis
bør der ved Overgangen gjøres det meest Mulige for
Vestbornholmerne, og kan dette ikke opnaaes, uden
at det gaaer ud over Østbomholmeme, — naa Herre
gud, saa lad gaae! De kunne afskediges paa Grund
af Alderdom eller indsættes i andre Poster, der ikke
passe for dem, naar blot de Vestlige komme til Fadet.
De Afskedigede gjøres til Etats- og Cancellirødder
o. s. v., saa bliver de jo frygtelig glade. —
Endelig maa der aldrig gro Andemad paa Driftens
livlige Vande. Ligesom i Contoireme, maa der stadigt
væk flyttes paa Banerne, med Stationerne, Sporene, Per
sonalet o. s. v. Ordrer til Stationerne o. A. udstedes
dagligt i bravt Antal. Om fornødent tages de tilbage
i næste Omgang. I modsat Fald indfinder der sig let
en uhyggelig Dødkuller, der kan blive farlig for det
Heles Vel.
(Sluttes i næste Nr. med Cap. VI—VH.)
B revkasse.
M a r ig o s i F r e d e r i c i a !
> Kan ikke benyttes.
S v e d s k e .
J
M F * Bidrag, der ikke benyttes, ville i Regelen
ikke blive tilbagesendte, ligesom Red. ei heller kan
paatage sig at svare hver enkelt Indsender.
W Ø T
^ e ærede
udenbyes Abonnenter paa
»Punch« bedes itide at fornye Abonnement for Juli
Qvartal ved Anmeldelse paa Posthusene, hos d’Hrr.
Boghandlere eller ved Indsendelse af Contingentet
(2
Kr.)
til Hovedkontoret, Kronprindsessegade
34
.
»•T* Med dette Numer følger et illustreret Annonce-Tillæg.