![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0075.jpg)
68
undtagen med
AsiatiskKompagni
, hvis Samtykke først
kunde opnaas noget senere, nemlig paa Selskabets
Generalforsamling, men da hans Bo ikke var ham
ekstraderet, kunde han ikke faa den begærede Adgang.
Et lignende Tilfælde forekom i Aaret 1803.
Det er dog muligt, at der kan gøres Forskel paa
en Købmand og en Mægler, idet nemlig sidstnævnte
jo ikke maa gøre Forretninger for egen Regning, og
saaledes, naar han alligevel nødes til en Fallit, muligvis
kan tænkes at have overtraadt sin Bevilling. Men
desuden er det jo ogsaa et Spørgsmaal, om der, hvilket
ikke kan sés af Komitéens Skrivelse, har været udstedt
præklusivt Proklama i de nævnte Tilfælde, efter hvis
Udløb — saaledes som ved Tilfældet Gedalia — en
Fallents Stilling jo maa være den samme, som om
Boet er ekstraderet.
Efter Højesterets-Dommen er det nu imidlertid —
i alt Fald indtil videre — slaaet fast, at Adgang til
Børsen ikke tilstedes Personer, som efter en Fallit ikke
have faaet deres Bo fuldstændig udleveret til fri Raa-
dighed.
I en anden Henseende gik Retten derimod ikke
ind paa den daværende Grosserer Komités Betragtning.
Denne forlangte nemlig, til at begynde med, Baron
Gedalias Søgsmaal afvist, idet Komitéen gjorde gældende,
at Børsbygningen ved Skøde af 10. November 1855 af