![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0112.jpg)
valget i november 1997 har Kgs. Enghave fået en reel platform for at efterleve forsø
gets demokratiske målsætninger.
Tilbage står stadig det særlige problem for Kgs. Enghave, at bydelen ikke opfattes
som en homogen enhed. Det socialdemokratiske område omkring Sydhavnen har
blandt de lokale borgere således ikke meget til fælles med på den ene side havefor
eningerne og på den anden side og Bavnehøjkvarteret, og det er måske også tvivl
somt, om bydelsforsøget kan ændre herpå.
8.5. Sammenfattende vurdering
Som det vil være fremgået prioriteres information og borgerinddragelse højt i alle 4
bydelsråd. Der er således både etableret ordninger og rutiner til fremme af borgernes
inddragelse i den politiske beslutningsproces, og der er gennemført en række kon
krete initiativer til mobilisering og involvering af borgerne med bl.a. det sigte, at skabe
en bydelsidentitet.
Også etableringen og sikringen af informations- og kommunikationskanaler mellem
borgere og politikere, der må anses som en forudsætning for velfungerende demokra
tiske strukturer, synes der at være taget hånd om i bydelene.
Ovenstående tiltag afspejler i vid udstrækning de ambitioner, som politikerne har i for
hold til at bruge bydelsrådene som løftestang for et styrket lokaldemokrati. De illustre
rer endvidere, at der, inden for rammerne af en relativt traditionel politisk og admini
strativ struktur, har kunnet iværksættes nye muligheder til fremme af kontakten og
dialogen med borgere og brugere.
Med udgangspunkt i disse initiativer er det evaluators vurdering, at forudsætningerne
og mulighederne for en tæt dialog mellem borgere og politikere er til stede. Den ’’de
mokratiske infrastruktur” er med andre ord på plads.
Med dette udgangspunkt har det været forventningen blandt mange af bydelspoliti
kerne, at bydelsrådene ville bidrage til en generel opblomstring af den lokalpolitiske
aktivitet, stigende interesse for lokale forhold og en bred interesse i bydelsrådenes
arbejde. Disse forventninger synes endnu ikke at være blevet indfriet, og de intervie
wede politikere - både på tværs af bydele og partitilhørsforhold - giver udtryk for, at
den brede deltagelse i bydelsrådsmøderne og borgermøderne kun sjældent har været
tilfældet. Erfaringen er, at det er svært at engagere borgerne i mere brede og gene
106
Forsøg med bydelsstyre i Københavns kommune