![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0107.jpg)
f.eks. projektet Rabarberland. Det er i den forbindelse vel næppe tilfældigt, at et flertal
af bydelsrådets medlemmer selv er forankrede i græsrodsmiljøet og delvis involveret i
disse aktiviteter.
8.2. Indre Østerbro
Observatørordningen ses på Indre Østerbro som et af de helt centrale midler til i stør
re omfang at inddrage borgerne i bydelsrådets arbejde.
Ifølge forretningsordnen kan borgere anmode om en observatørplads til et dagsor
denspunkt gennem henvendelse til bydelsrådets formand. Anmodningen, som skal
ske via bydelsrådets sekretariat, skal indeholde en motiveret begrundelse. Der er i
modsætning til reglerne for observatørordningerne for de øvrige bydelsråd ikke fastsat
nogen begrænsning på antallet af observatører. Observatørordningen gælder ikke
sager, der behandles for lukkede døre.
Herudover er bydelsrådsmøderne på Indre Østerbro åbne, således at alle kan delta
ge. I bydelsforsøgets opstart var der normalt 10-15 tilhørere til møderne og ved en
kelte møder betydeligt flere - angiveligt dog ofte medlemmer af, eller personer med
tilknytning til, partierne og listerne i bydelsrådet.
I forbindelse med afholdelsen af bydelsrådsmøderne er der endelig indført en halv
times spørgetid for borgerne - de oprindelige cafémøder. Der er således åbnet mulig
hed for en direkte dialog mellem borgere og bydelsrådsmedlemmer - en mulighed,
der især er blevet anvendt til afklaring af konkrete problemstillinger.
Et middel til dialog og inddragelse af borgerne i en direkte diskussion med bydels
rådsmedlemmerne har på Indre Østerbro endvidere været afholdelse af åbne borger
møder. Borgerne er f.eks. blevet hørt i forbindelse med bydelens budget, forholdene
for de ældre, bydelens trafik og miljø, Nordhavnen og Nordre Frihavnsgade. Flere po
litikere har fremhævet, at borgermøderne har fungeret godt, selvom der er en tendens
til, at der er mødt flest mennesker op i de perioder, hvor uenighederne i bydelsrådet
har været størst.
Endelig er det i bred enighed og på tværs af partigrupperinger vedtaget i bydelsrådet,
at en række emnebaserede borgergrupper tilknyttes bydelsrådets forskellige udvalg i
en form, så de kan agere sparringpartnere for bydelsrådet. Borgergrupperne, der blev
Forsøg med bydelsstyre i Københavns kommune
101