![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0209.jpg)
Stadsfysikatet i København.
203
Da collegium medicum få år efter blev oprettet
(9. April 1740), fik stadsfysikus ordre til at indtræde som
fast medlem af dette. I øvrigt skete der ingen foran
dringer i de 13 år, Friis var stadsfysikus, indtil han ved
Detharding’s død 19,Okt. 1747 trådte ind som professor
i det medicinske fakultet og opgav stadsfysikatet.
Efter F riis’ fratræden søgtes fysikatet af T. Wirth,
M. H. Peckel, F. de Buchwald, G. Muhlhausen, G. B. Ru-
dolphi, J. V. Bing og P e t e r R u d o lp h W a n d e le r, der
fik bestalling 26. April 1748. Ved denne besættelse blev
det medicinske fakultet spurgt om ansøgernes kvalifika
tioner; det er første og eneste gang, at dette er sket;
senere blev det collegium medicum, der adspurgtes.
Efter næsten 23 års virksomhed fik Wandeler 23. Jan.
1771 kongelig befaling til at tage sæde i magistraten
»som før er sket«. Det var begyndelsen til den fuld
stændige omdannelse af magistraten, som Struensee kort
efter iværksatte, og det var forgæves, at kancelliet pro
testerede mod ordene »som før er sket« ved at gøre op
mærksom på, »at ingen stadsfysikus hidindtil har haft
i sin bestalling at skulle tillige tage sæde i magistraten«,
og henvise til, at kun Eichel og Wium liavde været be
skikkede som viceborgemestre, den sidste endda først
3 år efter sin udnævnelse til stadsfysikus.
På denne forestilling fra kancelliet er med Chri
stian V II’s egen liånd tilføjet: »Stadens fysikus skal be
standig sidde i magistraten, uden at betales, men han
skal have 400 rdl. som fysikus af stadens kasse.« Re
skript herom udgik 9. Febr. 1771 og efterfulgtes af et
nyt 22. Marts 1771: »Stadsfysikus skal sidde i magistra
ten som virkelig rådmand så og således anses, omend-
skønt han ingen gage nyder.« Altså i løbet af to må
neder hele tre reskripter, et talende vidnesbyrd om
Struensee’s hæsblæsende reformiver.
Herligheden varede da også kun et år; efter Stru-