![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0104.jpg)
102
RUDOLF NIELSEN
folk, en der havde ansvaret for kongens og hans families liv under
kørsel i den kongelige karet, ofte endda med hele fire heste for. Om
betydningen af onkels ærbødige forestillinger må man nøjes med at
gisne. Min far blev i hvert fald antaget i politiets tjeneste fra 10.
januar 1886.
Det sidste skib min far sejlede med var damperen »Absalon«. Jeg
tænker, at min far har haft en aftale med beboerne i Lille Strandstræ
de nr. 20 om at underrette ham, hvis der skulle komme besked fra
politidirektøren, mens han sejlede - i indenrigs fart - med »Absalon«.
I hvert fald er der tilgået min far besked i den forønskede retning,
eftersom han afmønstrede fra »Absalon« den 28. december 1885, og
supplerer et notat herom i en gennem alle sejltidsårene flittigt ført
noteringsbog med følgende maritimt prægede vending: »mønstret i
politistyrken 10. januar 1886«.
Nu var min far altså bleven københavner. Om han først boede i
Lille Strandstræde eller andre steder ved jeg ikke, men han havde
i hvert fald et værelse (»logi«) hos bødkermester Petersen i Kom
pagnistræde i tiden henimod indgåelse af ægteskab med min mor den
8. februar 1891. Det var dér hans venner, når de besøgte ham, næppe
kunne finde ham, skjult som han var af piberøg.
Hver betjent fik tildelt et nummer, som han bar synligt på uni
formskraven og vist også på chakoen. Mange år senere blev denne
offentlige fremvisning af nummeret afskaffet, idet betjentene bl. a.
ikke kunne være tjent med, at forbrydere eller urostiftere kunne
mærke sig nummeret på en betjent, som de fik et »udestående« med,
således at de endog kunne træffe aftale med ligesindede om det ene
eller det andet - enten som en advarsel, eller i retning af at deltage
i en hævnakt mod den pågældende betjent. Det kunne også virke
ubehageligt for betjenten, at enhver som helst i smug kunne notere
nummeret for at forebringe en klage hos betjentens foresatte over en
optræden, som den klagende følte sig brøstholden over, men hvor be
tjenten ikke havde en forestilling om, at noget havde været på færde.
Efter senere tiders opfattelse kunne der også lægges noget nedsættende
i, at et menneskeligt væsen skal figurere offentligt som et nummer.
Denne anskuelse slog efterhånden almindeligt igennem, således at
nummerbæring også blev afskaffet for andre funktionærer, såsom
sporvognsfolk m. fl.