![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0259.jpg)
K J Ø B E N H A V N
U f
&
gennem den uhyre industrielle og kommercielle Udvikling, der foregik efter Krigen,
særlig i Japan.
I Slutningen af 1897 begyndte Stormagterne at dele Chinas Kystterritorium imel
lem sig: Tyskland besatte Kiauchou, Rusland Port Arthur og Talienwan, og i Løbet
af 1898 besatte yderligere Frankrig den sydligste Del af Chinakysten, Englænderne
rykkede ind i Wei-hai-wei og Iiowloon-Distriktet, Russerne gav sig endelig til at
lægge Jernbaner i Mantschuriet og befæste Port Arthur. Alle disse Begivenheder
gav Anledning til en livlig Telegramtrafik, og i 1898 naaede »Store Nordiske «s Ud
bytte, der i en Række Aar havde været stigende til 8 å 10 %, hele 12x/2 %.
Det samme gode Resultat gav det følgende Aar, som dog udmærkede sig ved
rolige Forhold i Østasien, — til Gengæld blev Aaret 1900 desto mere uroligt paa
Grund af
Boxer-Opstanden.
Den 18. Juni besatte Stormagternes allierede Krigsstyrke
Ta/cu-Forterne, hvad d e rfra Boxernes Side blev besvaret med Afbrydelsen af alle de Te
legraflinier i China, der forbandt Taku, Tientsin og Peking indbyrdes med Shanghai og
med Omverdenen, saa at de evropæiske Tropper i deres Fremmarch mod Peking var af-
skaarne fra al direkte Telegrafkommunikation. Da traadte »Store Nordiske« hjæl
pende til — Selskabet havde liggende betydelige Beholdninger af Reservekabel i
Woosung, »Eastern Extension Telegraph Company« i Singapore, og man enedes derfor
hastig om i Forening at tilbyde de allierede Magter den øjeblikkelige Etablering
dels af en neutral, uafhængig og almen tilgængelig Kabellinie mellem
Taku
,
Chefoo
og
Sliangliai
, dels af forskellige Sidelinier fra Chefoo, der af strategiske Grunde øn
skedes: af Rusland til Port Arthur, af England til Wei-hai-wei og af Tyskland til
Tsintau. Heraf nedlagde »Store Nordiske« med sin Kabeldamper af samme Navn
det mest tiltrængte Kabel, mellem
Taku
og
Chefoo
, i August, derefter Chefoo—Port
Arthur Kablet og Chefoo—Wei-hai-wei Kablet, der aabnedes for Trafiken henholds
vis den 3. og 5. September, og endelig medvirkede Selskabet til den meget vanske
lige Nedlægning af Tsintau—Shanghai Kablet. Resten besørgedes af det en
gelske Selskab. Med andre Ord, i Løbet af 4—5 Maaneder var der saaledes blevet
nedlagt hele 6 Kabler med en samlet Længde af ca. 1500 miles paa China-Kysten,
de fornødne Stationer var oprettede, hvorhos endelig Endestationen i
Taku
ved 4
Landlinier var bleven forbunden med
Tientsin
og
Peking
(som var bievne okkuperede
henholdsvis den 24. Juni og 14. August). I Maj 1901 dubleredes sluttelig Chefoo-
Taku-Kablet paa »Store Nordiske «s Foranstaltning. Det behøver næppe at tilføjes, at
under de sørgelige Begivenheder i China det nævnte Aar, kom dette saa hastig og
dygtig fremtryllede Kabelsystem til uvurderlig Nytte.
Disse nye Kabler var dog ikke Selskabernes Ejendom, men deres Vedligehol
delse og Drift er væsentlig i deres Hænder mod Vederlag af den chinesiske Admini
stration. Og herved var der altsaa sikret en uafbrudt, neutral og uafhængig Tele-
grafforbindelse mellem Nordcliina og Shanghai, Centret i »Store Nordiske«s øst
asiatiske Telegrafnet, som dels er bleven en Fødelinie for Selskabets Kabler —
dels et Led i den
Dublering
af Wladiwostock-Linien via
Peking-Kjachta
, som vi
i mange Aar har set Selskabet arbejde paa at skabe.
Netop det samme Aar, 1900, lykkedes det nemlig at faa afsluttet en Overens
komst med China om Selskabets Overtagelse af en Linie mellem
Taku-Tientsin-
Peking
og
Kjachta
— den korteste Rute, der overhovedet existerer mellem Øst
asien og Evropa! Efter mangfoldige Formaliteter og Omsvøb kunde denne hoved-