![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0045.jpg)
24
E . T i l Op lysn ing om TTdkastiiing af TTrenlig’fieder paa
F lyttedagen .
(Meddelt af Kredslæge
Caroe.)
Efter Stadslægens Opfordring skal jeg herved meddele følgende vedrørende
Spørgsmaalet om , hvorvidt der af hygiejniske Grunde maatte næres Betænkeligheder
ved at søge tilstræbt en Ophævelse af Politivedtægtens § 86: „Det skal paa de tvende
aarlige Flyttedage være tilladt at henlægge Sengehalm og anden ved Lejlighedernes
Rengjøring faldende Urenlighed paa Gaden, hvorfra den da ved offentlig Foranstalt
ning vil være at bortføre inden
24
Timer efter Flyttedagen1.
Denne for sin Tid ret naturlige og fornuftige Skik, om hvis Bevarelse Ejøben
havn nu vistnok staar ene blandt evropæiske Storstæder, gaar ikke alene meget langt
tilbage i Tiden, men har endog meget tidligt taaet lovlig Hævd; ved Forordning a
18 Marts 1620 gjorde Christian IY det første — iøvrigt snart ophævede —
h
orsøg
paa at indføre et ordnet offentligt System for Dagrenovationen ved fast ansatte
. Karremændu, der til bestemte Tider skulde bortføre det paa Gaderne sammenføjede.
Dogh ioke hermed meent huiss halmb och wrendtzell, som folck af leyehusse, naar
de flotte, vdbære og legge paa gaderne, liuilchet de siellff schulle forplicht were at
lade bortføre1. (Kjøbenhavns Diplomatarium II, S. 622.)
.
Efter den Tid og til 1728 synes der ikke at være kommet Forordninger ved
rørende dette Spørgsmaal: i al Fald findes der i Kbhvn.s Dipi. indtil den Tid kun én
Forordning vedrørende Flyttedage, et efter Pesten 1111 udstedt Forbud mod føi en
fastsat Tid efter Flyttedag saa vel at flytte som at skifte Tjenestefolk.
Hvorvidt der efter 1728 er udstedt Forordninger angaaende Flyttedagene, ser
jeg mig ikke istand til at afgjøre før for Aaret 1777, hvor der i Anordning 1. Maj
§ 13 bestemmes: „Paa de tvende aarlige Flyttedage maa Sengehalm og andre ved
Værelsernes Kengjørelse faldende Urenligheder udlægges paa Gaderne, men aldeles
ikke til nogen anden Tidu. (Callesen. Phys. med. Betragtn. I, 228.) Denne Bestem
melse er saaledes omtrent ordlydende med den endnu gjældende, kun med Tilføjelse i
denne sidste om, hvorledes Bortførelsen skal ske,
For at faa et Skjøn om, hvad det er, der for Tiden mest udkastes, har jeg
sidste Flyttedag, dels kjørende, dels gaaende passeret ca. 65 Gader, for største Delen
lio-gende'i de stærkest bebyggede og tarveligste Dele af Byen, saa vel indenfor som
udenfor Søerne; kun den nordenfor Gothersgades Forlængelse og Nørrebrogade lig-
o-ende Del af Staden, der jo endnu ligger forholdsvis isoleret og i Sammenligning
med de andre Forstæder er sparsomt befolket, er ikke medtaget i Undersøgelsen.
Hvad der da først og fremmest giver Gaderne deres ejendommelige Præg, er
Sengehalmen, der især i enkelte Kvarterer udgjør den langt overvejende Del af det
udkastede, men som selv i de bedste Gader sjældent heL mangler, dei ei dog betydelig
Forskjel paa Mængden selv i de Kvarterer, der maa antages at have en nogenlunde
ligestillet Befolkning; thi medens der i Arbejderkvartererne i den gamle By — Adel-
o-ade Borgergade, Brøndstræderne, Aabenraa, Vognmagergade, Pilestræde og de td
disse stødende mindre Gader, samt til Dels paa Kristianshavn overalt fandtes en meget
betydelig Mængde Halm, saa at den endog enkelte Steder helt dækkede Stenbroen i
lan’o-Udstrækning, fandtes der i „ Rhabarberkvarteret“ forholdsvis langt mindre Mængder,
paa" den øvrige Del af Nørrebro og paa Vesterbro kun spredte Dynger og i Nansens-
gade kun yderst lidt.
, , ,
i
. •
tt
u
I det hele vil der for den, der i en længere Aarrække har levet i Hoved
staden, ingen Tvivl være om, at Halmmængden paa Flyttedagene stadig tager af, et
Forhold, der vistnok skyldes den stedse voxende Industri af Metalvarer, der for
Sengenes vedkommende har ført til, at de gamle Træsenge, hvis Bund fyldes med
løs Halm, mere og mere fortrænges af Jernsengene, der med stoppede Hømadratser
og Skraapuder nu leveres for en meget ringe Pris. Om der ogsaa herigjennem kan
søges en Forklaring paa Forskj ellen af Halmmængden i den gamle By og i de nyere
Dele, skal jeg lade staa hen; muligt er det dog, at det væsentligt er den yngre Ar
bejderbefolkning, der søger til de nye Kvarterer, og som, naar den sætter Bo, natur
ligvis anskaffer de billige og let flyttelige Jernsenge, i hvilke der i øvrigt ogsaa
anvendes Halmmadratser, der let kunne fyldes med ny Halm, men dog langtfra an-