![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0065.jpg)
58
mærket i Gang paa selve Mødet, skyldtes dette i første Række
Grosserer Joh. A. Neiiendam
, der fremhævede, at
„her drejede
det sig ikke blot om en Grundejersag, men en Samfundssag
a f ubegrænset Betydning, baade for By og for Land, saavel
fo r Stat som for Kommune*,
ligesom han foranstaltede en Ind
samling til en „Krigskasse“. Der kom store Beløb ind den Aften,
tegnede i Bidrag paa 10 og 20 Kroner. Kjøbenhavns Grund
ejerforening har saaledes Æren af at have rejst denne for
Menneskeheden saa betydelige S a g . --------
Ved Aarets Slutning døde Foreningens Æresmedlem,
Parti
kulier Holtum,
og blev begravet fra Set. Pouls Kirke, hvor
Bestyrelsen mødte in pleno og viste ham den sidste Ære.
Medlemsantallet var i Aarets Løb steget til
1647.
I den i Medlemsbladet givne „Nytaarsoversigt“ karak-
!
j teriserer
Redaktør Justnielsen
saa træffende Storbyen:
„En By, siger han, er som en levende Organisme, der fødes og
vokser for omsider at visne hen og forgaa. Som den mægtige
Elefant og den gigantiske Eg har en længere Levetid end en
usselig Flue eller en lille Markblomst, saaledes har ogsaa Verdens
byerne en længere Levetid end Smaabyerne. Ligesom i enhver
Organisme finder der i Storbyen et stadigt Stofskifte Sted. Der
anlægges nye Gader og Pladser og bygges helt nye Kvarterer
i Byens Udkanter, medens der i dens Indre rives gamle Huse
ned for efterhaanden at give Plads for nye, mere tidssvarende1.
Kjøbenhavn, der inden Aarhundredets Udløb traadte ind i
de europæiske Storstæders Kreds, var, som det nærmere vil ses
af det følgende Afsnit, undergaaet en storslaaet Udvikling. Ikke
blot havde den forlængst sprængt sine Rammer fra Christian IV’s
Dage ved Voldens Forsvinden og Forstædernes mægtige Udvi
delse. Ogsaa i den
indre By
fandt der i Slutningen af 90’erne
en Udvikling Sted, et Stofskifte, der med et Slag tilførte det
gamle Bylegeme nyt, sundt Blod, aabnede nye Aarer for den
tiltagende Færdsel og banede Vejen for Storbyens Pulseren og
Trivsel.
For dette betydningsfulde Foretagende har ikke mindst
Grund
ejerne
Æren. Det skyldes saaledes det private Initiativ, at
Nygade
ved en i 1896—97 foretagen Nedrivning og Ombygning af den
nordre Side var bleven gjort 5 Alen bredere og prydet med
moderne Storstadshuse. Ligeledes skylder
Yorks Passage
(anlagt