![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0257.jpg)
Fra den gamle Hovedvagt
maa med spændt Forventning have Blikket henvendt paa
Bredgade, Strandstræde og de øvrige i Torvet udmundende
Gader, hvorfra der mulig kan komme kongelige Vogne, og
samtidig have Opmærksomheden fæstet paa de forbipasse
rende. Dekorerede Personer lægge gjerne Vejen forbi lloved-
vagten, de holde nok ogsaa af at passere forbi de talrige Skild-
vagter rundt om i Staden og paa Voldene.
Med en vis Ængstelighed imødeses Besøget af den jour
havende Stabsofficer, som har det Hverv til Hest at inspicere
Vagten. Der skal meddeles ham Underretning om, hvad der
er forefaldet paa Vagten, og træffer han nogen Uorden, kan
det nok være, at der vanker en Næse til Vagtkommandøren
eller Kommandersergenten. Fra Hovedvagten gjør han sin
Ronde tit de andre Vagter. Der udgaar 3 Ronder, en Hoved-
ronde mellem 10 og 11 Aften og en Nat- og Dagronde, an
førte af Løjtnanten. Ronden skal inspicere alle de andre
Vagter og har en lang Vej at gjøre, Staden i hele dens Om
kreds. Det er derfor en Bestilling, som ved Nattetid ikke er
videre tiltalende. Man har Exempler paa, at Løjtnanten spen
derer en Droske til Befordring. Det kan ogsaa være, at Ron
den indfinder sig længe efter den bestemte Tid paa Portvag-
lerne. Der er altid saa gemytligt paa Toldbodvagten, og Fri
stelsen til at faa et Slag Kort en halv eller en hel Times Tid
er uimodstaaelig.
Se, disse Enkeltheder knyttede sig til den gamle Hoved-
vagtsbygning paa Kongens Nytorv, og derfra skrev sig dens
Popularitet i Ordets egenlige Forstand. Forøvrigt var den ikke
videre tiltalende i det Ydre. Den var en firkantet Bygning af
smudsiggraa Farve og blev sjælden oppudset; især var Bag
siden, der vendte ud til den „bag Hovedvagten1' benævnte
Smøge, grim og smudsig ved det der anbragte Sprøjtehus
og andre mindre tiltrækkende Indretninger. Til Afløsning af
en saakaldet
„Corps de Garde“,
en meget mindre og brøst-
fældig Vagtbygning, der fra Torvets Midte var henflyLlet der
til i Begyndelsen af det forrige Aarhundrede, blev den paa
en ophøjet Grund opført i 1724, paa den Tid, da Kongens
Nytorv endnu kaldtes „IIallandsaas“ og blev benyttet endnu
i Begyndelsen af indeværende Aarhundrede som et alminde
ligt Torv for Korn, IIø, Køkkenurter, Brænde og Fjerkræ.
Det var ogsaa derfor, at det i Hovedvagtsinstruxen af 1791
var paalagl at holde Passagen forbi Vagten fri og uhindret:
„de til Torvs kommende Bøndervogne henvises at holde paa
Pladsen forbi Rendestenen, og om nogen af Uvidenhed eller
.T. Davidsen: Fra det gamle Kongens Kjøbenliavn
17