![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0136.jpg)
136
de mange og temmelig lange Jærnbanerejser fra min Bopæl til mit
Pligtarbejde i København ved at benytte dem til Botanisering i
Poesien. Opgaven laa mig saa meget mere nær, som det paa For-
haand var mig klart, at Spørgsmaalet om Planternes Indvandring
og Forekomst i Poesien var en botanisk farvet Side af Æstetiken,
der havde saa stor Lighed med Spørgsmaalet om Planternes Ind
vandring og Forekomst i et Lands Plantesamfund, at de Under
søgelsesmetoder jeg her havde uddannet og anvendt, ogsaa maatte
kunne finde Anvendelse ved en objektiv og eksakt Behandling af
den kvantitative Side af det første Spørgsmaal. Tilvejebringelsen af
Materialet til dette Arbejde er tilendebragt for Tidsrummet fra Re
formationen til Aar 1923, paa hvilket Tidspunkt jeg begyndte at
afslutte Gennemgangen af de enkelte af de ialt henimod Tusind
Forfatteres Produktion i bunden Stil.
Den anden Sag, der har grebet min Interesse, er Naturfred-
ningsspørgsmaalet, hvor jeg har bestræbt mig for at give en natur
videnskabelig Begrundelse af Naturbevaringens Nødvendighed for
saavel den aandelige som den materielle Kultur, idet Kulturen vel
ikke kan blive til uden ved at udrydde Naturen, men kan heller
ikke bestaa uden ved at bevare den.
Angaaende min videnskabelige Virksomhed udover, hvad der
her er berørt, henvises til Carl Christensen: Den danske Botaniks
Historie I, S. 836—845.
I Anledning af Københavns Universitets 450-Aars Jubilæum til
delte Universitetet mig den filosofiske Æresdoktorgrad.
BJARNI SÆMUNDSSON .
Jeg, B
jarni
S
æmundsson
er født d. 15. April 1867 og vokset
op paa Gaarden Jårnger5arsta5ir i Grindaviksogn paa Sydkysten
af den golde og stærkt vulkanske Reykjanes-Halvø. Mine Forældre,
Sæmundur Jonsson og Hustru, Sigri5ur Bjarnadottir, boede paa
nævnte Gaard største Delen af deres Liv og drev, som det var og
er endnu Skik og Brug paa Island, Fiskeri og Landbrug samtidig.
Som ganske ung fik jeg Lov til at tage Del i det daglige Arbejde,
drev det endda saa vidt at gaa ud med Fiskerne i den rolige Aarstid
og stifte førstehaands Bekendtskab med Torsken og andre af Ha
vets Beboere; i det store, paa disse Kanter med aabne Baade