![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0058.jpg)
58
E fter studier i filosofiska fakulteten fil. d:r 1883; docent i filosofi
vid Lunds universitet s. å .; docent i h isto ria 1886. Lunds studen t
kårs ordförande 1889 och 1891. Efter 1892 avlagd ju rid isk examen
professor i rå ttsh isto ria och rom ersk rä tt 1894 sam t i straffrätt och
ju rid isk encyklopedi 1896. Ledamot av riksdagens Andra kamm are
1909— 1911 och av dess F o rstå Kammare 1912—1917. Lunds u n i
versitets rek to r 1916— 1926. Justitiem in ister 1926—1928. Ju ris h e
dersdoktor i Lund 1900; i Oslo 1911; sam t i Köpenhamn 1929.
O rdförande i Lunds universitets gymnastik- och idrottsförening
1912— 1926 och i K u ltu rhisto riska foreningen för Södra Sverige
sedan 1928.
Har, förutom vetenskapliga arbeten inom filosofi, histo ria och
ju rid ik , sedan jag 1909 erhöll den svenska regeringens uppdrag
att förbereda en ny strafflag, utgivit Fö rberedande u tkast till straff
lagens allm ånna del (1916) sam t sju delar av U tkast till straff
lagens speciella del (1917—1928).
E L I F . H E C K S C H E R .
E
li
F
ilip
H
eckscher
är född i Stockholm den 24 November
1879 som son till (sederm era) utsånde danske generalkonsuln,
Dr. ju ris vid Københavns Universitet Isidor Heckscher och hans
m aka Rosa Meyer. Efter studentexamen i Stockholm 1896 ågnade
h an sig åt stud ier vid Upsala universitet i historia, nationalekonom i
och statskun sk ap ; studierna avslutades 1904 med filosofie licentiat-
examen i dessa åmnen. Av den stora uppsåttning fram stående
lårare i hum an istiska åmnen som Upsala då ågde var det fråm st
H arald H jårne som utövade ett beståmm ande inflytande på hans
utveckling i både rent vetenskapligt och allm ånm ånskligt h å n
seende; men genom att hans uppm ärk sam het och in tressen fördes
över från de ren t h isto riska till de ekonom iska studiernas område,
blev han s orientering delvis en annan ån den som var företrädd
vid Upsala universitet på han s tid.
Efter avlagd examen blev h an am anuens i nationalekonom i vid
Stockholms högskola och fick sam tidigt på de svenska statsbanor-
nas uppdrag undersöka jårnvågarnas inflytande på landets ekono
m iska utveckling; resultaten hårav nedlades i en festskrift, som
utgavs till S tatens jårnvågars 50-års jub ileum 1906 och, i utvidgad