![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0052.jpg)
46
S P A R E K A S S E N FOR KJØ B E N HA V N OG OMEGN
selvstændigt PengeanM'liigelsfS-InstltEl Dog i god Overensstemmelse med den F
01
-
sigtighedens Aand, som havde præget Institutionen fra dens første Dage, sørgede
man for en lempelig Overgang: man tog til en Begyndelse kun Piioiitetei, og endnu
j 4344 45 var der ialt lierpaa kun udlaant 142,500 Rdl. ellei c. /
¡.^
/o af Spaieines
samlede Tilgodehavende. Først 1858, da Statskassen definitivt ophørte med at mod
tage Penge fra Kassen til Forrentning, gik man helt ovei til selv at anbiinge Mid
lerne, og en Del af disse blev fra nu af, foruden i de lige ovenfor nævnte Udlaan
mod haandfaaet Pant, anbragt i Stats- og Kreditforenings-Obligationer eller andre
lign. solide, rentebærende Effekter. Samtidig forhøjedes Indlaansrenten fra 3 til 3
'/2
%.
Kort i Forvejen havde Sparekassen da netop ogsaa lidt under en pludselig stor
Tilbagegang i sin Kapital, idet Krisen i Slutningen af Aaret 1857 havde tappet den
for noget over
%
Mill. Ivr., hvoraf dog atter, mer end Halvdelen strømmede tilbage
inden Regnskabsaarets Afslutning (11. Novbr. 1858). Allerede i 1848 var Kassen ble
ven udsat for et lignende
run.
idet der som Følge af Krigen blev udtaget o. 1 Mill.
Ivr., hvoraf en betydelig Del i Løbet af kort Tid lige efter Oprørets Udbrud. Og
ligesom man den Gang var kommen ud derover uden at ty til extraordinære Fo r
anstaltninger, endsige fremmed Bistand, saaledes gik det ogsaa i 1857: blot ved
strengt at holde paa sin statutmæssige Ret til 14 Dages Opsigelse, klarede man ved
egen Hjælp stolt alle Udbetalings-Vanskeligheder.
.Allerede i 1856 havde man maattet udvide Kontortiden til hver Dag fra Ivl.
8
—10, 1859 tog man desuden Lørdag Aften med fra Ivl.
6
—
8
. Det som Følge heraf
„ forøgede Personale satte atter Kassen i Stand til fra 1861 at beregne Renten af
Indskud fra
Dag til Dag
, hvorhos den daglige Kontortid samtidig yderligere udvi
dedes til fra Kl. 9—1. Samme Aar erhvervede man sig et eget Lokale: efter at have
flyttet rundt i Byen, først 1843 fra Domhuset til Frederiksholms Kanal, saa 1845
derfra til Hjørnet af Raadhusstræde og Brolæggerstræde, køide man sig nu Ejen
dommen Hjørnet af store og lille Helliggejststræde, lod den nedrive og indflyttede
sine Kontorer i den nyopførte Bygning ved Aarsskiftet 1862, med en Kontortid af
fra Kl. 9—2 samtlige Ugens Dage samt desuden Lørdag fra Ivl.
6
—
8
.
Men det var ogsaa nødvendigt, at man satte Apparatet vel i Orden til at magte
den Stigning i Forretningen, som nu tog sin Begyndelse. Fra c. 5 Mill. Kr. den 11.
November 1860 steg Kapitalen til c. 7 Mill. den
11
. November 1863, og efter at Krigen
i 1864 var overstaaet, fortsattes de følgende Aar Opgangen saa støt og stadig, at
Kassen ved sit 50 Aars Jubilæum i 1870 var naaet op til næsten 15 Mill. Kr., hvoraf
dens egen Formue udgjorde 800,000 Kr. - løvrigt havde 1864 bragt Kassen dens
eneste egentlige Krise: efter Erobringen af Als greb en saa almindelig Frygt det
store Publikum, at der alene i Løbet af de tre Dage fra
den
6
. til den
8
. Juliud
toges næsten
%
Mill. Kr. eller
6
% af den hele Indskudsmasse, og hele Maane-
den gav en samlet Nedgang paa o.
1
Million. Betegnende baade for Situationens
r T o
T
Z
°g for SParekassens grundmurede Anseelse er det iøvrigt, at Baron
Cail Hambro, Chefen tor det bekendte Banlderhus af sammeNavn i London, øje
blikkelig tilbød Sparekassen at aabne den en Kredit af indtil 40,000 £ - og ikke
liømnn
kassen med lak kunde afslaa dette velvillige Tilbud:
uden fremmed ^Hjælp! ** * ^ °®"a
dønn8
GaDg at St&a An§sttiden igennem
I de derpaa nærmest følgende Aar skete der tvende væsentlige Begivenheder i