![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0022.jpg)
22 |
UTDANNING
nr. 1/9. januar 2015
Skolene i
Latin-Amerika
kommersialiseres
Reportasje
Det privatemarkedet tar stadig større andeler av
utdanningssystemet i Latin-Amerika.
- Offentlig skole utraderes, sier regionkoordinator i
Education International (EI).
TEKST
WeraHolst
Combertty Rodriguez Garcia
leder
EIs regionkontor i Latin-Amerika.
Education International er en
paraplyorganisasjon for lærerorga-
nisasjoner i hele verden, deriblant
Utdanningsforbundet. Nylig var Com-
bertty Rodriguez Garcia i Norge for å
snakke med medlemmer i Utdan-
ningsforbundet.
- Utdanningstilbudet i Latin-Ame-
rika blir stadig mer kommersialisert.
Flere regjeringer i Latin-Amerika
tar til orde for å gjøre utdanning til
butikk, forteller han til Utdanning.
Det går på bekostning av den offent-
lige skolen, sier Garcia.
– Presser ut lærerne
I Honduras har den konservative
regjeringen endret lovgivningen for å
prioritere privatisering og slutte med
offentlig utdanning, ifølge Garcia.
- De har også fjernet offentlig støtte
til fagforeningene og forbyr organise-
ring, sier han.
Samtidig blir lærernes arbeid
stadig oftere evaluert i hele Latin-
Amerika. Garcia mener at dette er et
ledd i en strategi for å bryte ned den
offentlige skolen.
-Myndighetene og utdanningssel-
skaper sier at det er lærerne i offentlig
sektor somhar skyld i at utdanningen
blir dårligere. På den måten fremstår
offentlig skole i et dårlig lys, sier han.
Han mener at OECDs PISA-evalu-
eringer for måloppnåelse i utdanning
blir brukt straffende.
-Evalueringene bør gjelde hele
undervisningssystemet, ikke bare
lærerne, sier Garcia.
Globalisering
Garcia forklarer privatiseringsiveren
med globalisering.
- Verdensbanken og OECD er
pådrivere i kommersialiseringen av
skolen, hevder han.
Disse går ifølge Garcia inn for sti-
mulering av det åpne, private mar-
kedet og reduksjon i offentlig sektor,
og de er samtidig sterkt knytta til
regjeringene i Latin-Amerika.
En annen forklaring på utviklin-
gen er at mange ministre i latiname-
rikanske regjeringer selv eier private
foretak og dermed har egeninteresse
av utviklingen.
Ett av de private utdannings-
foretakene er Pearson. Det ver-
densomspennende selskapet fra
Storbritannia har kjøpt opp en rekke
utdanningsinstitusjoner, som skoler,
bokhandler og forlag.
Garcia påpeker at det er store pen-
ger å tjene på utdanning og viser til at
handel med tjenester, som kommer-
siell utdanning er en del av, utgjør
halvparten av all handel i verden.
- I tillegg til å forsyne seg av det
offentliges pengesekk tar selska-
pene seg betalt fra elevene som går
på skolene, sier han.
Pedagogisk bevegelse
Tradisjonelt har de fagorganiserte
lærerne protestert og demonstrert
mot skolepolitiske forslag. Nå tar
lærerorganisasjonene i EI til orde
for en ny pedagogisk bevegelse hvor
fagforeningene bidrar mer til å utar-
beide skolepolitikken.
- Lærerne må få lov til å delta mer
i defineringen av en ny utdannings-
politikk, avslutter Garcia, som også
ønsker å inkludere foreldre og elever
i prosessen.
Bekrefter utviklingen
Leiv Marsteintredet er førsteamanu-
ensis i latin-amerikanske område-
studier ved Universitetet i Oslo. Han
kjenner godt til kommersialiserings-
prosessene i Latin-Amerika.
Forskeren har selvmøtt ministre fra
kontinentet med flere hatter:
- Flere sentrale politikere er eiere
av universiteter. Dette skaper uheldige
koblinger i land somColombia og Den
dominikanske republikk, sier han.
- I Latin-Amerika har det pri-
vate markedet eksplodert. Det har
pågått store endringsprosesser siden
1990-tallet, også i utdanningssektoren.
De offentlige midlene minker.
Han er enig med Garcia i at priva-
tiseringen er drevet av insentiver fra
blant annet Verdensbanken.
- Konspiratorisk
Marsteintredet går ikke uten videre
med på Garcias påstand om at evalu-
eringen av lærere er et ledd i å priva-
tisere utdanningen.
- Det var veldig konspiratorisk, sier
han.
Forskeren minner om at både den
private og den offentlige skolen blir
underlagt evaluering. Samtidig ser han
at de offentlige skolene kan komme
dårlig ut av evalueringene:
- Den offentlige skolen er under-
finansiert i utgangspunktet. Dermed
blir ikke resultatene like bra som i de
private institusjonene, fortsetter Mar-
steinstredet.
Førsteamanuensen understreker
at Latin-Amerika er en svær region
hvor det foregår prosesser i flere
retninger, og peker på at Ecuador og
Costa Rica satser veldig på offentlig
utdanning.
Han framhever at statlige skoler
minsker forskjellene mellom folk i
regioner med store sosiale ulikheter.
- Når skolene privatiseres, får de
som står lavest på rangstigen, enda
færremuligheter, sier Marsteinstredet,
og viser til at de private institusjonene
ekskluderer en stor del av befolknin-
gen.
- Konsekvensene av privatiseringen
er i hvert fall ikke utjevnende, konklu-
derer Marsteintredet.
Flere regjeringer
i Latin-Amerika tar til orde for å gjøre utdanning til butikk, på bekost-
ning av den offentlige skolen, hevder Combertty Rodriguez Garcia, leder av Education
international EIs regionkontor i Latin-Amerika.
FOTO
INGERSTENVOLL