![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0062.jpg)
»Med Hensyn til det mig stillede Spørgsmaal om Brolæg
ningen af Blaagaardsgade, skal jeg tillade mig at svare, at jeg
allerede har begyndt at tænke paa indledende Skridt til Paa-
begyndelsen af Præliminærerne til foreløbige Undersøgelser af
Muligheden af en Ekspropriation af »Skuret« og at Sagen vil
blive fremmet med sædvanlig Hurtighed og Kraft«.
Spekulationen i de blaagaardske Grunde gik højt i de Dage,
Parcelvejen fik Navn efter den.
Men selv om Bygningerne var og er slemme, saa var det
trods alt alligevel ikke det værste. Arbejderne var ikke særligt
godt vant den Gang og har sikkert betragtet det som et Paradis
ved Siden af det, de kom fra. De hygiejniske Forhold var nær
mest katastrofale.
De nye Gader og Veje var jo allesammen private og i Reg
len i en meget sørgelig Forfatning. Ingen Brolægning, ingen For
tove, og hvad der var det værste; der var heller ingen Rendeste
ne. Der var hverken tænkt paa Tilførsel af Drikkevand eller
Afløb for Spildevandet. Der var ingen Lygter, ingen Vægtere,
og Renovationsvæsenet maatte passe sig selv. Lov og Orden
eksisterede simpelt hen ikke. Det lille idylliske Vandløb, der i
Slottets T id løb langs Alleen nærmest Dosseringen, var blevet
til en slimet og stinkende Grøft, der trods talrige Klager aldrig
blev renset. Grundejerne vægrede sig mod enhver Udgift, der
ikke gav Bonus. Selve Vejene var bundløse. Tørvelæs forsvandt
praktisk talt i Vejenes Ælte. Kommunen hade tilbudt at be
sørge den første Istandsættelse (Blaagaardsgade) mod at den
blev aabnet for offentlig Færdsel. Men Parcelejerne sagde nej af
Angst for nye Byrder.
Drikkevandet skaffede man sig i Begyndelsen fra Brønde,
der fik deres Grundvand fra Assistens Kirkegaard og derfor
var saa sundhedsfarligt, at Politiet maatte forbyde Brugen af
det. Der blev i Stedet anlagt nogle provisoriske Vandledninger
fra Peblingesøen og Ladegaardsaaen.
Men det, der voldte de største Vanskeligheder, var A fløbs
forholdene. Paa hele Demarkationsterrainet fandtes kun to Ho-
vedafløb, som førte Spildevandet henholdsvis til Øresund og
Kalvebod Strand, nemlig
Blegdamsgrøften,
der hade Tilløb fra
Fællederne, Blegdammene og Østerbro; og
Rosenaaen,
der løb
i den af Christian IV. anlagte Fæstningsgrav omkring den gam
58