![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0094.jpg)
G O R D O N N O R R I E
nathue, spisegrejer og maden leveret. Der måtte sørges for god
renlighed og udskiftning af lagener og sengehalm. I sin fremsen
delsespåtegning bemærkede Hauch, at det var naturligt, at magi
straten leverede sengene med tilbehør, borde, bænke og stole, me
dens regimentscheferne eller kompagnicheferne selv sørgede for det
øvrige inventar.
Noget senere blev yderligere 7 huse tilbudt:2'* Bertel Witts i
Springgade, der også havde rummet norske syge, Anders Madsens
ved Nørre Port, i hvis nederste etage der var plads til 14 enkelt
senge, et hus i Mikkel Bryggersgade til 14 og Peder Jacobsens enkes
i Gothersgade, hvor nederste etage kunne ombygges til 18 enkelt
senge. Derimod var et på Nørrevold og to på Christianshavn uan
vendelige.
Lejen og indretningen af disse sygehuse ville jo blive kostbar for
staden, og magistraten har sikkert straks besluttet at søge at få disse
udgifter væltet over på garnisonen. Den foreslog allerede 25. juni,
at sengene med tilbehør blev leverede fra feltlazaretterne i Holsten
eller hospitalerne på Blågård og Vesterbro, hvorfra inventaret
efter nordmændenes afrejse var blevet afleveret til tøjhuset. Men
generalkommissariatet svarede, at det ikke kunne befatte sig her
med, da det lige så lidt vedkom det som den øvrige indkvartering.24
Dette svar fik magistraten til at skrive til kongen, at den ikke
vidste, hvorfra pengene til leje, senge o.s.v. skulle tages, da stadens
borgere i forvejen var spændt hårdt for, og kompagnicheferne tid
ligere selv havde måttet dække udgiften af frimandspengene. Thott
lod skrivelsen gå til udtalelse hos krigsministeren, men han gik
straks til kongen, der befalede, at såvel indkvarteringen som syge
husene skulle skaffes efter de en gang givne ordrer.25
Magistraten valgte så at lade sagen hvile indtil videre. I august
skrev Hauch derfor til krigsministeren og bad ham gå til kongen
for at få ordningen gennemført, da den tid nærmede sig, hvor
92