![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0700.jpg)
704
Benævnelsen »at age« stammer derfra. Senere, da Vejene blev mere fremkom
melige, fandt man paa at anbringe Bærestængerne tillige med Bærestolen paa
et Pa r Aksler med Hjul, hvorved de første Karether eller saakaldte »Hænge-
karme« fremstod, og endelig fandt man paa ved Hjælp af Bemme at hænge
Bærestolene i Vognkæppene paa en Undervogn. Det blev, da man for vel halv
andet Hundrede Aar siden hittede paa at gøre Vognkæppene elastiske, Oprin
delsen til C-Fjedrene, som først for næppe 100 Aar siden igen blev afløste af
Saksfjedrene. I Frederik den Andens og maaske allerede i Kristian den Tredies
jtjøbenb^n, aj
m
tntteritgt: at
W
auerbøielte
viv
ffrtpt af
2
i l t
f. «01.
tt Utr Ml
lerne for £jttb og ftaretfjmagerlauget f)*rt
©taben, unber
6
te SBlartit
1686
, anorbnebe SBettetftpffe, foranbret betjen, at
famme for Sremttben ifal ttøtft, entengabntngen af en toforbtg etter ftrefcebigÆaretfv
etter gabningen af en©ommeroogn, meb etter uben beocegettgt Støtte, efter en berttt
fprfcerbtget, ogafbetÄongeitgeSleabemtt for beffjenneftunftø approberet, Xegmng.
^porefter atte S
3
ebfomm«nbc flg baue at rette.
Tid havde man saadanne »Hængekarme«, som hængte i Remme paa Vognkæp
pene, men deres Tal var meget lille, og de, der eksisterede, indskrænkede sig
vist mest til Hoffet.
Men da der som sagt igen Vanskelighed var ved Vognfabrikationen, saa tog
Snedkerne, hvis Haandtering det var at forfærdige Bærestolene, sig det Hele
paa, og i det højeste var der vistnok kun nogle enkelte Specialister, der under
Navn af Hjulmænd inden for Snedkerlaugets Omraade særlig befattede sig med
at forfærdige Hjul. Senere, da Vognstellene eller Undervognene efterh aanden
blev komplicerede derved, at Vognene skulde være til at vende og dreje, ud
videdes disse Hjulmænds Arbejde til ogsaa at omfatte Stellene, og saa kom de
til at føre Navn af »Hjul- og Stelmagere«, men det skete først i en senere Tid.
Men skønt disse »Hjul- og Stelmagere« senere emanciperede sig som særlige
Haandværkere, saa har Snedkerne dog, og det lige indtil for et Hundrede Aar
siden, stræbt at have Ha and i Hanke med den, navnlig naar det ved Vogn
fabrikationen gjaldt om poleret Træarbejde, f. Eks. Vinduer o. s. v.
At det i Kristian den Tredies Tid var Snedkerne, der lavede Vogne, ses af
Æje&enbmmsStaabftuc, ben lobeSRarttt 1820,
Untct ©tafcenS S eg l.
H jul- og K aretm agerlaugets A rtikel fra 1686.