![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0220.jpg)
15. NOVEMBER 1915
FØR OG NU
N
r
. 22
Voldenes Nedrivningsdata.
S
om tidligere omtalt i Nr. 14 af „Før og Nu“ begyndte
man i 1856 Demoleringen af Københavns Fæstnings
værker, — Voldene,
med Nedbrydningen af
Nørreport; de derved
opstaaede Voldskræn
ter, „NørrevoldsGab “,
forbandtes med en
Jærnbro, som, da en
Del af Øster- og Nørre
vold i 1871—-73 blev
nedrevet, flyttedes til
Ørstedsparken, hvor
den fremdeles befinder
sig.
11857 nedbrød man
Vesterport og Ama
gerport, men undlod at
opsætte Forbindelses-
broer, hvorvedForbin-
delsen imellemVoldene
paa disse Punkter af
brødes.
Der opstod da det
berygtede „Vestervolds
Gab“, som dog i 1867 afløstes af en Dæmning over Stads
graven, — Vesterbros Passage.
I 18 58 nedrev man endelig Østerport, og „Østervolds
Gab“ etableredes som ved de andre Broer.
Da Broerne nu alle var fjernede,
trak man Vejret i nogle Aar for at
styrke Modet til at gaa videre med
Nedrivningen af selve Voldene.
Fo rsti 1871 følte man sig stærk
nok til at fuldføre denpaabégyndte
Vandalisme, og Voldenes Nedriv
ning paabégyndtes ved Gennem
skæring af Volden paa Stræknin
gen mellem det a s tro n om is k e
O b s e rv a to rium og Nørrebros
Passage. „Illustreret Tidende“
skriver herom den 31. December
1871 saaledes:
„Det første Spadestik er altid
„et højtideligt Øjeblik ved et nyt
„Arbejde,, og derfor , blev ogsaa
„dette Tidspunkt imødeset med
„stor Længsel, da Kjøbenhavns
„Communes Overtagelse af Fæst
ningsværkerne, hvilket Terrain
„hidtil hørte under Krigsininiste-
„riet, fra at staa paa Papiret
„skulde træde ud i Livet. Hid-
„til havde de synlige Tegn paa
„denne praktiske Side af Sagen saa godt som indskrænket
„sig til de Afsætninger, der antydede de ny Gaders Anlæg
„i det for Hovedstaden indvundne Kvarter. Men ved Ef-
„teraarets Frembrud er der kommet Liv i Planen, idet den
„Del af Volden, der findes mellem det a s tro n om is k e
„O b s e rv a to rium og Nørrebros Passage først var udset
„til at falde, da dette er Stedet, hvorhen den b o ta n is k e
„H ave skal flyttes, — o. s. v.
I 1873 fortsatte man Nedrivningen af Volden fra Nørre
volds Gab til Skellet imellem N ø rre - og V e s te rv o ld
(Jarmers Taarn) —
hvor man stoppede op
indtil 1885, da man
paabegyndte Nedriv
ningen af Volden fra
Jarmers Taarn til Ve
sterbros Passage og i
de derpaa følgende Aar
fortsatte med Nedriv
ningen helt ned til
Langebro, da man hav
de bestemt, at Udstil
lingen i 1888 skulde
henlægges paa det af-
gravede Terræn ved
Halmtorvet.
Saa stoppede man
atter op for en læn
gere Aarrække. Den
sidste Rest imellem
O b s e r v a t o r i e t og
Ø s te rv o ld s Gab de-
moleredes saa i flere
Afdelinger. Man begyndte i 1895 at nedbryde en mindre
Del af Volden, som skjulte det nyopførte S ta te n s Mu
sse um fo r K u n s t, fortsatte med Strækningen fra S to k
h u sg a d e til Ø s te r v o ld s Gab og lod Mellempartiet fra
M usæ et til S to k h u sg a d e blive
staaende.
Dette Parti st$d derefter urørt
indtil 1913, — altsaa i 18 Aar.
Man haabede at udvirke, at det
blev staaende som et Minde om
Voldene, og der førtes en Kamp
i Pressen derom, som dog ikke
frugtede, — Voldresten dødsdøm
tes og faldt som Offer for Anlæ-
get af Boulevardbanen.
D e rm ed v a r K ø b e n h av n s
Vo ides S ag a ude.
Man brugte 57 Aar til at ned
rive dem; de strittede imod af
alle Kræfter, men Generation paa
Generation skiftede, og Smagen
for Idyllen tabte sig hos de
nyere Generationer.
„ F ø r og N u “ vil i de
kommende Numre
bringe
en
lang Række Billeder, dels fra
Voldene,
som de stod,
dels
fra
Nedrivningens Tid,
og
dels fra det afgravede Ter
ræn, som det nu præsenterer sig.
Atter bringer vi en Tak til de ærede Læsere, der
har laant os Voldbilleder til Gengivelse i Bladet, og
haabe paa fortsat Velvilje fra endnu flere Læsere i samme
Retning.
Red.
St. P e d e r s M ølle p a a H e lm e r s B a s tio n .
G o t h e r s g a d e s M ølle p a a S t a d s o b e r s t e n s B a s tio n .
214