![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0179.jpg)
Københavns Stadsarkiv i 1983
tærer med eksamen afholdt af Rigsarkivet og Danmarks Biblioteks
skole.
Ruth Jensen og Milan Anic er ansat som kontorfunktionærer.
Stadsarkivet har været repræsenteret i udvalget vedr. Assistens
kirkegårds fremtid, i en af Indenrigsministeriet nedsat arbejdsgruppe
vedr. sletning af edb-registre, i bestyrelsen for Selskabet for Køben
havns Historie og i Komiteen for Byhistorie, samt i kommunalt nor
disk arkivsamarbejde.
Årbogen Historiske Meddelelser om København udsendtes i oktober
måned.
Næringskartotek
1932-1975
Den
1
. april
1 9 3 2
trådte næringsloven af
2 8
. april
1 9 3 1
i kraft, og det
betød b l.a. at forretningsdrivende ikke længere skulle løse borger
skab, men det mere prosaisk lydende næringsbrev.
Arkivalsk markeres ændringen ved at den sidste borgerskabsproto
kol ikke blev skrevet fuld. Sidste indførelse blev foretaget den
3 1
.
marts
1 9 3 2
, og dagen efter begyndte man at skrive i »protokol for næ
ringsadkomster«, der ikke blot var lidt større i formatet, men også
havde fortrykt rubrikinddeling.
Et andet tegn på moderniseringen af den kommunale administra
tion var overgangen til et alfabetisk register i kartotekform i stedet for
de hidtidige registerprotokoller. I dette kartotek noteredes ikke blot de
nye næringsadkomster, men også ændringer, deponeringer o .l., også
vedrørende dem, der var udstedt efter den gamle ordning (»borger
skaber«).
Næringsloven af 8. juni
1 9 6 6
bevarede kravet om næringsbrev, men
da loven blev revideret en halv snes år senere, bortfaldt kravet for
langt de fleste næringsdrivende. Ifølge den nu gældende næringslov af
1 0
. december
1 9 7 5
, der trådte i kraft
1
. januar
1 9 7 6
, kræves nærings
brev kun for virksomhed som auktionsholder, vekselerer og ejendoms
handler.
Dermed var magistratens behov bortfaldet for det store kartotek,
der i årenes løb var vokset til
3 4
3
-rækkers skuffer, hver
5 5
cm dybe,
og det blev afleveret til Stadsarkivet. Desværre havde den medarbej
der, der oprindelig forestod kartoteket, en fortid i folkeregisteret, og
kortene var derfor ordnet »fonetisk«, hvilket måske kan være en fordel
177