![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0068.jpg)
KAMPEN FOR ET LOTTERI
67
værkere“, dog kun paa en noget kølig Maade. Men nu er det, som om Rente
kammeret, inden det tager en Beslutning, vil høre en Kompetents Mening, det
sender den 2. Februar 1839 de indkomne Ansøgninger til den Aaret for stiftede
Industriforenings Erklæring. Og den nye Forening, der betragter denne Hen
vendelse som en stor Ære, bruger al sin Evne til Udarbejdelsen af en lang,
endog meget lang, akademisk Afhandling, der væsentlig ser ned paa Varelotterier
som en kunstig og uheldig Afsætningsform, uden reelt Grundlag, men dog ender
med at kunne tilraade, at der gives et enkelt Lotteri Koncession, naar det sker
for en kort begrænset Tid og under behørig noje Kontrol, til hvis Bestridelse den
ganske kraftig foreslaar sig selv. Lojtnant Rainals faar herefter sin Koncession
fornyet, men kun paa eet Aar; derpaa i 1840 for tre Aar og i 1843 endog for
fem Aar, denne Gang efter en ny Erklæring fra Industriforeningen, hvor forøvrigt
ved denne Lejlighed den national-økonomiske Komite stod stærkt imod Industri
komiteen. Foreningen blev saaledes stadig raadspurgt, men den naaede ikke
at blive kontrolførende. Lojtnant Rainals Lotteri var det første betydelige danske
Varelotteri,
Efter den frie Forfatnings Indførelse i 1849 var det Justitsministeriet, som
fik med Lotterikoncessionerne at gjore, og det optræder i een Henseende, i alt
Fald til at begynde med, ganske som Rentekammeret. Det indhenter Erklæringer
fra Industriforeningen, i 1851 endog to Gange. Grosserer Fr. Sommer søger om
en Koncession ligesom Farver og Dekartør Alexander Ballin, og deres Ansøg
ninger tilsendtes Foreningen, der nu uden lange Ophævelser, skjondt med nogen
Rysten paa Hovedet af Lotteriforetagender i Almindelighed, mener, at de nok
begge kunde faa Lov til at passere. Under 30. Juni 1851 fik Grosserer Sommer,
der drev Forretningen under Benævnelsen „Den kjøbenhavnske Forening til In
dustriens Fremme1, Koncession for fem Aar. Da han derefter søgte om For
nyelse, opnaaede han imidlertid kun en saadan for en forholdsvis kort Tid nemlig
eet Aar; hans Lotteri, der havde faaet et ganske stort Omfang og i fem Aar
havde skaffet dansk Industri en Afsætning paa noget over 246,000 Rd., vilde
herefter udløbe med Aaret 1858, men det ophørte forinden, Grosserer Sommer
døde nemlig den 2. Maj 1857. Helt anderledes gik det derimod den nævnte
Alexander Ballin. Det var først, efter at han under 8. Marts 1851 havde faaet
Bevilling til at sysselsætte den første slesvigske Krigs Invalider i en Fabrik for
Tilvirkning af Niirnbergvarer, Galanterivarer og Parfumerier, at han søgte om
Ret til at bortlodde de saaledes tilvirkede Varer; han fik det ogsaa, men kun