![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0153.jpg)
153
der var ogsaa dem, der tilkæmpede sig Anseelse, men det, der
vedligeholdt Københavnernes Jødeforagt, der til sidst i det nit
tende Aarhundrede endte med Jødefejden, var en Del af Natio
nens uappetitlige og lidet hæderlige Skakren paa Gader og Stræ
der med Messingurnøgler, gamle Klæder og Piskebaand. Skulde
man handle med en Jøde, kunde man være sikker paa, at man
kunde faa Varen i al Fald for det halve af, hvad han først for
langte. Der var ogsaa dygtige Jøder, der drev Smaahaandværk
som Guldsmedde og Skomagere. Men skønt Nationen jo er i høj
Anseelse for sin klare Forstand, var det ikke set, at nogen Jøde
havde studeret, førend Jacob Theophilus de Meza lod sig imma
trikulere ved Universitetet 1783. Ogsaa med Hensyn til Jødernes
Kaar og Anseelse er denne Tid en Brydnings- og Nybegyndelses-
tid. Ganske vist havde Holberg set humant paa Jøderne, men
det var jo netop i denne Periode, at Baggesen i sin Labyrinth i
Stykket om Jødegaden i Frankfurt slog til Lyd for en humanere
Behandling af den forfulgte Nation. Men endnu i 1790’erne var
det ikke Scener, der vakte Opsigt ved Usædvanlighed, at en Jøde
blev forfulgt, bespottet og udskældt af en Flok Gadedrenge, og
det tog Politiet sig ikke af. En saadan Stakkel var paa en Maade
udenfor Lov og Ret, men hvis han selv havde gjort en Forbry
delse, saa skulde han nok faa det at føle. — Thomas Thaarups
Indledning af den litterære Jødefejde mod Baggesen falder til
hans evige Skam saa sent som 1813.
En Begivenhed af Rang var det, naar Laugene optraadte i
Byens Gader. Vi kender jo nu til Dags slet ikke noget til de
næsten middelalderlige Ceremonier, der knyttedes til, hvad der
skete indenfor de gode gamle Haandværkerlaug, og allerede igen
nem hele det attende Aarhundrede var der skudt adskillige Bre
cher i den Mur, der skilte Laugsmedlemmer fra de almindelige
Borgere; men der var dog et langt Skridt endnu, til Grundloven
aabnede fri Adgang til Erhverv for alle, og Næringsloven af Decbr.
1857 ophævede Laugsvæsenet. I den her omhandlede Tid saa
man derfor ogsaa Livstegn fra Laugene, der har Interesse. Ind
til 1780 kunde man paa Gaderne se de pragtfulde Optog, naar
Laugsskiltene flyttedes fra et Herberge til et andet. Især udmær
kede Snedker- og Tømrersvendene sig ved deres Glans. Der fin
des et Billed i Kobber af Snedkernes Flytning 1770. Foran kom
mer en flyvende Merkurius, som skal gøre Anmeldelse om Toget.