![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0619.jpg)
610
Smaastykker.
Gennemgaaende synes Stemningen i England at have
været for helt atholde sig udenfor den svensk-danske
Konflikt; saaledes hedder deti en samtidig tysk Piece,
»Gründlicher und glaubwürdiger Bericht dessen was aus
Dennemarck und ändern Oertern einkommen im Jahre
1659«: »Alle Byer i England og Skotland har fremsendt
indstændige Petitioner om en snarlig Fredslutning med
Spanien og om Bevarelsen af et godt Forhold til Hol
land; derimod burde Regeringen slaa Haanden af den
nordiske Potentat (Sverig) og ikke yde ham nogen yder
ligere Hjælp eller Assistance, hverken direkte eller in
direkte med Penge eller Tropper, saa at Søhandelen
kan blive fri og blomstre«.
Indirekte kom vel Admiral
Montagues
Flaade allige
vel til at
hjælpeKøbenhavn under sit Ophold i Øre
sundet i Foraaret 1659.
Karl Gustav
kunde nemlig ikke
blive klar over, om den vilde yde ham aktiv Hjælp mod
den hollandske Flaade eller ej. Hans Krigsførelse kom
til at lide ved denne pinlige Uvished, og den planlagte
ny Storm paa København, inden Admiral Opdam fik
Forstærkning hjemmefra, blev ikke til noget.
Snart
efter naaede
De Rugter
over til de danske Farvande, og
Montague
sejlede tilbage for sammen med
Monk
at for
berede Stuarternes Tilbagekomst.
Om Stormen paa København foreligger der en Del
trykt Materiale i British Museums Bibliotek, i den ca.
30,000 Numre store Samling politiske Piecer, Flyve
skrifter, »broadsides«, d. v. s. Løbesedler eller Plakater
m. m., der stammer fra de bevægede Aar under Borger
krigen og Cromwells Regimente.
Et af disse Flyveblade, udgivet ved Nytaarstid 1659,
»Aarsagen til Kontiikten mellem Danmark og Sverig«,
stiller en Række Spørgsmaal til sine Læsere:
Er »The Commonwealth« ikke forpligtet til at søge
Fred tilvejebragt mellem de to nordiske Lande og til at
nøde den, som har brud t Traktaten, til at give den
krænkede Modpart fuld Erstatning for lidt Skade?
Skal England med sin Handel og Søfart paa Øster
søen for Øje tillade, at alle Handelsvarer dér bliver af
hængige af én Fyrste, der saa baade kan tilbageholde
dem og paalægge dem en arbitrær Toldafgift, og gaar