![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0146.jpg)
14 4
SIGURD JENSEN
Men ved at købe denne ejendom, var man i virkeligheden tvunget
til at gå videre, og der var allerede rift om ejendommene i Utterslev.
Den 2 1. juni - den næste afgørende dato - fik et udvalg (Fællesud
valget for Vejforbindelser udenfor Demarkationsterrainet) bemyn
digelse til at købe ejendomme i de omliggende kommuner. Der blev
lagt vægt på, at der skulle handles hurtigt, og man synes at have
slækket lidt på den formelle procedure. Den 27. juni indstillede magi
straten til borgerrepræsentationen, at udvalget fik stillet 1
mill. kr.
til rådighed til sådanne køb foruden omkostningerne ved handlernes
berigtigelse.49
Allerede før den 2 1. juni var der imidlertid nogle foretagsomme
herrer, der var i gang med at bane vej for en af de største —og mest
omdisputerede - jordhandler, som kommunen kom til at foretage i
disse år.
En central figur var en vis Jens Jørgen Larsen, som drev en møbel
forretning, hvis ejer - helt eller delvis - var borgerrepæsentant P.
Holm. Larsen havde stået i lære sammen med Jens Jensen, og be
kendtskabet med denne udnyttede Larsen på det groveste. Jensen
var loyal mod sin gamle arbejdskammerat, og det varede længe, før
han opdagede, at han blev manipuleret af denne.
Omkring 10. juni 1898 henvendte Larsen sig til en overretssag
fører A. J. K . Guthmann, som havde specialiseret sig i ejendoms
handler, og som Larsen tidligere havde haft forretninger med. Han
foreslog ham, at han skulle købe tre gårde i Utterslev (Hulgaard,
Østergaard og Vestergaard). For dem ville Københavns kommune
snart blive interesseret i at købe, bl.a. fordi borgmester Borup ville
blive rådet dertil »fra forskellige sider«. Guthmann fulgte rådet og
tog gårdene på hånden.
Få dage senere sagde P. Holm til sin sidemand i borgerrepræsen
tationen Anders Hvass, at han (Hvass) skulle prøve at få Borup til
at købe de tre nævnte gårde. Guthmann havde dem på hånden, men
han ville nok være villig til at sælge, hvis han fik et rask bud. Det
gjaldt om at skynde sig, inden der blev dannet et konsortium.
Hvass syntes det var en god ide og gik - 20. eller 2 1. juni —til Bo
rup. Denne lyttede interesseret og bad Hvass spørge Holm, hvad
Guthmann havde givet for ejendommene. Holm sagde til Hvass -