![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0019.jpg)
det været tanken, at mærket skulle være fælles for hele kommunen -
altså et byvåben.
Et forholdsvis nyt træk i gadebilledet er Belysningsvæsenets kabel
skabe med et stærkt forenklet byvåben, blot bestående af tre lodrette
blokke med tre tyndere vandrette streger under, der indgår i skabenes
riflede forside. Både skabet og våbenet er tegnet af Stadsarkitektens di
rektorat.
Københavns byvåben
HENVISNINGER OG NOTER
1. Kulturhistorisk Leksikon for Nordisk
Middelalder, XV, sp. 67f, Kbh. 1970. Fr.
Leist, Urkundenlehre, Leipzig 1893.
Salmonsens Leksikon, XV, s. 894f, Kbh.
1904.
2. Oluf Nielsen, Kbh. Historie og Beskri
velse, I, Kbh. 1877, s. 67-68.
3. P. B. Grandjean, Danske Købstæders
segl indtil 1660, Kbh. 1937.
4. H. U. Ramsing, Kbh. Historie og Topo
grafi iMiddelalderen, 2. bd., Kbh. 1940,
s. 3-14. Eiler Nystrøm, Topografi og vi
denskab, Historisk Tidsskrift, 10. rk. VI,
1940-42, s. 511.
5. P. B. Grandjean, Dansk sigillografi,
1951, s. 322. Martin Ellehauge, Køben
havns byvåben, Salmonsens leksikon
tidsskrift 1954, hft. 11, sp. 1281-84.
6
. Ottfried Neubecker, Heraldik, 1979, s.
246.
7. Arthur Fang, Roskilde I, 1935, s. 135.
Verwohlt, se note 12. Danmarks kirker,
Københavns amt, 3. bd., 1959.
8
. Danmarks arkitektur, kirkens huse,
Kbh. 1981, s. 102.
9. C. Nyrop, Kbh. og Hamburgs Vaaben
og Sølvmærke, Tidsskrift for Kunstin
dustri 1891, s. 32ff.
10. Henning S. Eriksson, Skånemarkedet,
1980, s. 40. Vor- und Frühformen der
europäischen Stadt im Mittelalter,
1971, s. 144.
11. P. B. Grandjean, Dansk Sigillografi, s.
322. R. Blomqvist, Lunds historia,
1951. Lunds segl fra 1417 med en kirke,
der af Blomqvist formodedes at være
ældre end seglet 1354-1584, er af
Grandjean påvist at være et falsum li
gesom det københavnske på samme
brev af 14. nov. 1417.
12. Emst Verwohlt, Roskilde bys våben og
segl, Fra Københavns amt 1967.
13. Nationalmuseets Mønt- og Medalje
samling takkes herved for venlig bi
stand og henvisning til bl.a. Guido
Bruck, Die spåtromische Kupferprå-
gung, Graz 1961, hvorfra afbildningen
af byporten er taget. De tyske mønter
findes på Nationalmuseet.
14. P. B. Grandjean, Dansk Sigillografi, s.
182ff. Højre og venstre skal forstås he
raldisk, dvs. som om man står bag
skjoldet.
15. Samme, Danske Købstæders Segl indtil
1660.
16. N. L. Faaborg, Michael von Haven, Hi
storiske Meddelelser om København
1977, s. 13-15.
17. Brockhaus, Kleines Konversations Le-
xikon, II, Leipzig 1914, s. 548.
18. Kbh. borgerrepræsentations forhand
linger, till. 1952-53, s. 301-02.
19. Tillæg til Statstidende torsdag den 24.
marts 1938.
20. Københavns borgerrepræsentations
forhandlinger 1952-53, s. 884-96; til
læg 1952-53, s. 299-308.
17