![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0049.jpg)
30
tægter strakte dog langt fra til til Dækning af Vedligeholdelsesom
kostningerne, og Professorerne maatte ofte staa i forskud foi stoie
Summer, som de først langt om længe fik erstattede, efterliaanden som
Beløbene indkom1). Kongen kom da Professorerne til Hjælp ved Resol.
8
. Jan. 1701, som udstrakte Bevill. 24. Jan. 1699 derhen, at Landsbykir
kernes Overskud ud over, hvad der behøvedes til Konsistoriets, Avditoriets
og Anatomihusets Vedligeholdelse, maatte anvendes til Dækning af Resi
densfondens Gjæld, og ved Kgbrev 20. Juni 17322) eftergaves yderligere
en Gjæld til Frue Kirke paa 3855 Rdlr.
6
IV
2
Sk., som Universitetet havde
laant til Reparation af en Residens i Studiistræde, der stedse havde
trængt til store Reparationer og til sidst næsten ganske havde maattet
ombygges, hvorimod Kirken havde oppebaaret Lejen af samme Residens.
Efter 1732 overtoges Tilsynet med Residenserne af Kvæstor i For
bindelse med to Professorer, som fremdeles benævntes ædiles, jfr. Fdts.
§ 85 Nr. 5, § 100 og Fdts. 7. Maj 1788 Kap. VII § 9, som kun foreskrev
et almindeligt Tilsyn med deres Vedligeholdelse.
Forpligtelsen dertil
blev ved Fundatsen 1732 § 98, jfr. Fdts. 7. Maj 1788 Kap. VII § 9,
overført fra Universitetet til Nyderne. Angaaende de senere derom givne
Regler henvises til Selmers Aarbog 1841 S. 37 og 1847 S. 58 samt
Linde Meddelelser 1849/56 S. 2 8 2 - 8 8 ; 2 9 4 -3 0 9 ; 9 5 7 - 7 6 ; 1857/63 S.
167—169 og 555—56. Om Residensernes tidligere Skattefrihed og nær
værende Skattepligt henvises til det oven for I. S. 351 og 359 —60 bemærkede.
Manglen paa et tilstrækkeligt Antal Residenser er fra gammel Tid
bleven afhjulpen ved Hjælp af Huslejeportioner. Siden 1836, da Resi
denspengenes Fond til Beløb af 1564 Rdlr. 19 Sk. inddroges i den
akademiske Fond, udredes disse formelt af Universitetet; men i Virkelig
heden tilvejebringes dog en Del af Beløbet ved Renter af private Kapi
taler, nemlig Salgssummen for den Hoppnerske Gaard og Professor Bertel
Bartholins Legat til Professorernes Husleje3) samt F. Ro s t g a a r d s Legat
til Husleje for Prof. Rostgaardianus, der som Følge af, at han oppebærer
denne Indtægt, ikke har Optionsret til Universitetets Huslejeportioner4).
I Henseende til Huslejeportionernes Størrelse erindres, at den ved
C. C. 22. Maj 1578 fastsattes til 12 R d lr.5), hvilket vist nok paa den
Tid var en ganske rimelig Erstatning, da Universitetet i 1556 kunde leje
en hel Gaard cum stabulo et reliquis annexis for
8
å 9 Rdlr.6). Imid
lertid steg dog Portionen i Tidens Løb til den dobbelte Størrelse; men
endnu den 23. Febr. 1661 hedder det i Akterne, at ingen Professor tid
ligere havde modtaget mere end 25 Rdlr. i Husleje, og dette var fremdeles
den regelmæssige Erstatning derfor i Følge Konst. 1679 Art. I I I 7). Det
var følgelig et exorbitant Forlangende, da J. Vandal i Estatning for
i) Jfr. Baden anf. St. S. 1 1 3 —14 ; Fru Vindings Supplik 17. Avg. 17 12 med
Konsists Betænkn. 16. Septbr. s. A. (Kopi B.). — 2) Sj. Tegn. — 3) Jfr. Baden:
Journal VI. S 15. Anm. til Finansloven 18 7 7 -7 8 S. 207. — 4) Linde: Meddelelser
1857—63 S. 169—71. — 6) Kirkeli. Saml. III. S. 54. — 6) Rørdam IV.
S.
72. —
7) Engelstoft: Annaler 1 8 1 1—12 S. 35—36.