![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0175.jpg)
FREDERICIA STATION
1 7 3
paa Benene. Lidt mere end det dagligdags skulde der
dog være f. Eks. Musik. Man henvendte sig saa til
Regimentsmusikken og lejede en — Trommeslager!
Han besørgede paa sin Tromme den musikalske Under
holdning, saa det kunde høres langt ud over Pladsen.
Der blev baade danset og sunget til Trommehvirvlerne.
De unge kunde ikke altid faa Indtægter og Udgifter
til at balancere. Udgifterne tog den Gang som nu for
det meste téten og kom ind som en smuk Nummer ét.
De ældre var heller ikke ukendte med dette Fæno
men, og en af dem, M. C. Schmidt, forstod, at Tidens
Krav var en Laanekasse, hvor man paa en hurtig og
nem Maade kunde rejse en lille Kapital paa et Par
Kroner. Laanekassen blev startet under megen T il
slutning. Schmidt var selvskreven Direktør og forestod
baade Ind- og Udbetalinger; navnlig de sidste gav ham
meget Arbejde. Det var dog ikke altid værdige Træn
gende, der søgte Hjælp hos Schmidt. En ung Mand
kom en Dag og udbad sig i en øjeblikkelig Nødstilstand
et Laan paa 1 Krone. Han fik Pengene, men Dagen
efter mødte han ikke til Tjeneste. Bestyrer Petersen,
der var som en Fader — om end en stræng Fader —
for sine Børn, undersøgte Grunden til den unge Mands
Udeblivelse og fik konstateret, den skyldtes Udskejelser
med paafølgende Daarlighed for den i Laanekassen er
hvervede Krone. Man erindre, at Konjunkturerne den
Gang var saaledes, at
1
Bajer kunde faas for 7
— 8
Øre.
Schmidt fik sig en Røffel, fordi han ved at forsyne