![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0099.jpg)
Kancelliet (
97
) og dennes Grund lagdes nu til
96
, hvis smukke Haveanlæg derved
udvidedes betydelig. Den
19
. April
1719
tilskjødede Kongen Hertuginden den samlede
Ejendom efter et endnu bevaret Maalebrev. Den strækker sig fra Kancellibygningens
sydlige Væg syd paa i en Længde af
70
Va Alen langs Gaden,
127*/4
Alen langs Pro-
viantgaarden; dens Dybde er i Nord ca.
80
, i Syd ca.
130
Alen. Dens sydlige Grænse
linje er brudt, saaledes at Grunden er ca.
24
Alen bredere bagtil end i Gadelinjen*).
Et Par Aar efter blev Anna Sofie som bekjendt Dronning og opgav altsaa
selvfølgelig sin Bolig bag Børsen, dog ikke anderledes, end at denne Gaard ogsaa
fremdeles var Opbevaringssted for en stor Del af hendes særlige Ejendom. Da hun
derfor efter Kongens Død maatte opgive alt, hvad han i Tidens Løb havde givet
hende (
2
. December
1730
), var deriblandt ogsaa Gaarden i Kjøbenhavn med Indbo
og hvad der ellers forefandtes. Kammersekretæren Justitsraad Hoffmann anslog det
Guld, som her var under hans Varetægt, til en Værdi af
40,000
Species-Dukater og
Kassen til omtrent ligesaa mange Rigsdaler**).
Den saaledes erhvervede Ejendom anvendte Kong Kristian VI paa den Maade,
at han lod Generalpostamtet og senere forskjellige andre Institutioner indrette i Byg
ningen, medens Haven blev overladt Ministeren, Gehejmeraad Iver Rosenkrans, som
ejede Nabohuset (Nr.
95
; forhen Gyldenløves og Admiral Gabels, senere Grev Lerches
Gaard) og derved fik et Haveanlæg, som strakte sig fra Kancellibygningen syd paa
til bag om Proviantgaarden og ned til Stranden. Der fandtes her høje Alleer med
Grotter og Lysthuse; den nuværende Have ved Lerches Gaard er den sidste Levning
af denne Herlighed. Mellem Kancellibygningen og Posthuset, den gamle Grund Nr.
97
,
synes der alt den Gang at have staaet en Staldbygning med Vognskur. Navnet
Rosenkrans’s Have og Gaard holdt sig endel Aar efter at Kongen havde kjøbt
den, og derved er Navnet senere ved en Misforstaaelse bleven overført paa Bag
bygningen til Posthuset, ja endog til den langt senere Forbindelsesbygning mellem
dette og Kancelliet. En „Rosenkrans’s Gaard“ har der i Virkeligheden aldrig existeret
paa dette Sted.
Det kongelige Posthus var bleven forfulgt af en temmelig ublid Skæbne.
Den
14
. Marts
1727
havde Kongen kjøbt den bekjendte Overpostkontrollør Kr. Erlunds
Hus paa Kjøbmagergade, og heri ladet indrette et Generalpostamt tilligemed Expe-
ditionen af saavel ridende som agende Poster; det var daværende Matrikulnummer
13
i Kjøbmager Kvarter, skraat overfor den nuværende Postgaard. Erlund havde alt
1713
haft Koncession paa her at holde Posthus, antage Postskrivere, forskrive
Aviser osv. Men allerede Aaret efter*(
1728
) brændte hele dette Kvarter, og Post
amtet maatte leje Grev Danneskjolds Gaard paa Kongens Nytorv (nu Thotts Palæ),
§ 6
Bilag li.
*) Rentekamrets Resolutionsprotokol 77, Fol. 1057 ff.Løngangen omtales i Harsdorfs Brev til Grev
Moltke, 18. Febr. 1779 (Dokum. til R. K. Resol.
18. April 1781). Det
maaværedenne, som
menes med Efterretningen i Danske Atlas II, 154.
**) Urkunden und Materialien zur Kenntniss nordischer Reiche, 1786 (I), 152 ff. Der fandtes efter
Kongens Død Opslag paa Gaardens Port med Anførelse af Esaias 47, 5 — 11 (Rathery, le comte
de Plélo, S. 124).