![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0031.jpg)
29
bu bez státní příslušnosti nacházející se mimo zemi svého dosavadního pobytu […]
a která vzhledem ke shora uvedeným obavám se tam nechce nebo nemůže vrátit.“
57
Po přečtení shora citované části článku Úmluvy o právním postavení uprchlíků se
ukazuje, že vtěsnat tzv. environmentální uprchlíky / migranty do citované definice je
velmi problematické. Bližší rozbor této problematiky však obsahuje třetí kapitola.
Dalším termínem, který nečiní potíže, protože je dlouhodobě ustálen a přesně po-
psán v mezinárodní smlouvě, je
osoba bez státní příslušnosti / apatrida
. Popis toho-
to termínu obsahuje Úmluva o právním postavení osob bez státní příslušnosti,
58
která
za apatridu označuje
„osobu, kterou žádný stát podle svých právních předpisů nepovažuje
za svého občana.
“
59
Tímto vymezením však končí seznam užívaných termínů, na nichž
se široká řada pramenů mezinárodního práva shodne. U všech dalších pojmů se už
jedná o doktrinární definice, které se liší téměř autor od autora.
Zřejmě nejobecnějším termínem pro účely vymezení pojmů používaných v tomto
příspěvku je
migrant
. Už z pojmu vyplývá, že se jedná o osobu, která se pohybuje.
Na základě celé řady kritérií pak termínu migrant lze přidělit atributy, např. podle
motivace migrace (ekonomický, environmentální, politický atd.), podle toho, zda při
migraci dochází k překročení státní hranice, či nikoliv (vnější, vnitřní
60
), či podle dal-
ších kritérií nebo jejich kombinací – dobrovolný, nedobrovolný apod. Termín migrant
bývá rovněž postaven do protikladu proti termínu uprchlík, kdy
„
[u]
prchlíci jsou mimo
zemi své příslušnosti ‘z důvodu oprávněných obav z pronásledování z důvodů rasových,
náboženských, národnostních, příslušnosti k určitým společenským vrstvám nebo pro určitý
politický názor‘
[vynechána poznámka pod čarou]
, zatímco migranti se pohybují do jiné
země z ostatních důvodů.
“
61
Lze nalézt i názory, že uprchlík je osoba, která prchá ne-
dobrovolně, zatímco migrant přesidluje dobrovolně. Tento názor však nelze ve vztahu
k environmentálním migrantům / uprchlíkům akceptovat, neboť, jak bude dále ukázá-
no, osoby postižené stoupající hladinou oceánů, budou nuceny „uprchnout“ ze svých
zemí (a to
nedobrovolně
), ačkoliv se do definice uprchlíků přesto nevejdou. V tomto
příspěvku se termínem migrant rozumí jakákoliv osoba, která se pohybuje, a to včetně
uprchlíků. Pro další vymezení slouží atributy.
57
Čl. 1 A/2 Úmluvy o právním postavení uprchlíků, zveřejněné pod č. 208/1993 Sb. (vzhledem k ne-
přesnosti použitého slovního výrazu v překladu protokolu měnícího definici, je zde text uveden tak, aby
nemátl čtenáře).
58
Sdělení MZV ČR č. 108/2004 Sb.m.s., o sjednání Úmluvy o právním postavení osob bez státní přísluš-
nosti.
59
Ibid.
čl. 1.
60
Pro toto rozdělení jsou vhodnější anglické termíny
external
a
internal
, které však v doslovném českém
překladu mají spíše odlišný význam.
61
PFEIFFER, S.
Environmental Refugees: How to Ensure Adequate Legal Protection?
[online]. LL.M.
Dissertation. University of Bristol. 2008, s. 5. Dostupné z:
http://www.academia.edu/1102742/Environmental_Refugees_How_to_ensure_adequate_legal_protec-tion [cit. 2013-07-31].