![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0038.png)
DAGENS BARNEHAGE
Avdelingsbarnehagen
som ble
sonebarnehage
Bygningsmessig framstår Solbakken barnehage somen
vanlig avdelingsbarnehage. Innvendig er det annerledes.
Inspirert av Reggio Emilia-tenkningen om
Rommet som
den tredje pedagog
1
har personalet transformert den
tradisjonelle avdelingsbarnehagen til en sonebarnehage.
I Solbakken barnehage på Mortensrud
i Oslo møter vi styrer Bente Ranum og
de pedagogiske lederne Rita Therese
Gudbrandsen og Ane Marie Singstad.
De deler gjerne sine erfaringer, og viser
oss hva de har fått til i det tradisjonelle
bygget. Rita har værtmed gjennomhele
transformasjonen, mens Ane og styrer
Bente komtil senere. De understreker at
arbeidet fortsatt er i prosess og egentlig
aldri vil avsluttes –
Den tredje pedagog
er blitt en fast medarbeider som hele
tiden krever nytenkning. Barnas inter-
esser skifter og utvikles kontinuerlig, og
Den tredje pedagogen
følger opp med et
våkent blikk. Miljøet skal inspirere og
invitere til mestring, utforskning og lek
i mange former.
Solbakken barnehage er en privat og
1 Uttrykket
den tredje pedagog
skriver seg fra
Reggio-Emilia filosofien og viser til at romogmate-
riell har en så sentral funksjon i barns utforskings- og
læringsprosesser, at betydningen kan vurderes på
linjemed pedagogens rolle. Romogmateriell gir både
forutsetninger for barnas handlingsmuligheter og
inngår aktivt i barns skapende prosesser.
foreldredrevet andelsbarnehage. Den
ble bygd av selskapet Trygge Barnehager
i 1998, som en fireavdelings barnehage
av den typen det finnes mange av over
hele landet. Bygningen har to fløyermed
like planløsninger. Hver av dem har to
avdelinger, en for småbarn og en for store
barn. Inngangermed garderober ligger i
ytterkanten av fløyene. Stellerom, toalet-
ter og lager ligger mellom avdelingene
til felles bruk. Kontor og personalrom
ligger sentralt i bygget der fløyenemøtes
sammen med et stort fellesrom med
kjøkken og spiseplasser til mange.
Avdelingene var nokså likt innredet
med ett rom for lek, spising og bord-
aktiviteter, og et mindre grupperom for
lek eller hvile. Trauste, store furubord,
tripptrappstoler og trebenker fylte opp
mye av arealene både i felleskjøkkenet
og på avdelingene. Høye reoler inntil
veggene og lukkede boder var fylt med
mer og mindre brukbart materiell, som
måtte tas frem av de voksne.
TRANSFORMASJONEN
Det var i 2006 at daværende styrer Bene-
dicteMøllerop startet transformasjons-
prosessen. Hun ba alle medarbeiderne
i barnehagen om å lese en artikkel om
ReggioEmilia-pedagogikken. Alle skulle
tenke grundig igjennominnholdet, men
ikke snakke seg imellom om den. På
neste personalmøte ble de så bedt om å
skrive ned hva de likte og hva de syntes
mindre godt om. Det viste seg at de fleste
hadde latt seg inspirere. Dette ble starten
på en utforskningsprosess med studie-
turer til ReggioEmilia-barnehager i Sve-
rige og Danmark for å finne ytterligere
inspirasjon til transformasjon av egen
barnehage. Sammen ville personalet
finne ut hvordan det tradisjonelle bygget
kunne brukes på en nymåte somkunne
gi bedremuligheter for å skape et variert
og stimulerende miljø for barn i ulike
aldre.
Den første endringen var å kaste ut
alle store furubord og benker i felles-
kjøkkenet og opprette en «bistro» for
de store barna i et tilliggende tidligere
personallrom. Bistroen huser i dag
spennende prosjektermed vekt på sunn
mat, helse og kosthold, samt et hygge-
lig miljø for måltidene med småbord
og buffet tilrettelagt for selvbetjening,
innen bistroens åpningstider. Her er
Artikkelforfatterne:
RANDI EVENSTAD
(randi.evenstad@hio.no
) er høgskolelektor ved barnehagelærer-
utdanningen ved Høgskolen i Oslo og Akershus.
BIRGERDAHL
(B.Dahl@enerhaugen.com
) er arkitekt med
mangeårig erfaring fra tegning og bygging av barnehager og skoler.
38
|
første steg nr
2
|
2015