![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0313.jpg)
3t>S
WILH. COLDING & Co.
GROSHANDEL MED KORN OG FODERSTOFFER
V
o r e
danske Landmænd ha r i Tidens Løb modtaget mangen god Lære fra deres
holstenske Fæller, og umiddelbart inden Adskillelsen i Fireogtres fik de endnu
en slig nyttig Impuls dernedefra hinsides Ejderen: at anvende forskellige Affalds
stoffer til at fodre deres Kvægbesætning med.
Hvad man herhjemme i hine den forcerede Korndyrknings Aar ganske naturlig
først og fremmest kom i Gang med at bruge, var
Klid
, Hvede- og Rugklid. Og det
varede da ej heller ret længe, før vi ikke kunde nøjes med Affaldet fra vore egne
hjemlige Møller, men maatte indføre Klid fra Hertugdømmerne. Dog hvor langsom
var ikke Udviklingen? Endnu i 1865—66
udførtes
der herfra danske og svenske
Klid til England, hvor de betaltes med en Pris af £ 4-10/ å £ 5-10/ cif engelsk Havn.
Overhovedet var den Gang, i Tresernes Midte og sidste Halvdel, Stillingen her
hjemme den, at Landbrugets væsentligste Indtægtskilde ubetinget var
Kornsalg
til
Udlandet, dernæst Export af levende Kreaturer, især Hornkvæg. Paa den sidste Post
tjente Landet dog kun en 12 Mill. Kr., paa den første meget over 40 Mill. Kr., og i
Finansaaret 1872—73 kulminerede denne Salgsindtægt med hele 50 Mill. Kr. Men
netop fra Tresernes Slutning skifter Landbrugsdriften Skikkelse: Kvægexporten
begynder at stige paa Kornexportens Bekostning, og de 12 Mill. Kr., Overskudsud
førslen af levende Kreaturer da gav, var allerede i 1875 gennem en jævn, uafbrudt
Væxt bievne til 40 Mill. Kr., medens Kornudførslens Værdi omvendt var sunken
fra de 40 til 12 Mill. Netop i hine Aar lykkedes det nemlig at indarbejde dansk
Hornkvæg paa det
engelske
Marked: til de ca. 40,000 Stkr. Oxer, Ivøer og Kalve, vi
i Forvejen udførte til Tyskland, kom der i 1865—66 en ny halv Snes Tusind, som
gik til England — og i 1875 var vi naaede op til at exportere en 50,000 Kvæghøveder
til
hvert
af disse to Lande. Og samtidig begynder
Mejerivæsenet
herhjemme at faa
god Fremgang: fra 1865 til 1876 steg Udførslen af
Smør
fra ca. 40,000 til o. 140,000
Tdr. (fra knap 9 Mill. & til o. 32 Mill.
8
), og i Kreaturudførslen øges
Svinenes
Andel
stærkt — midt i Treserne var Udførslen noget over 50,000 Stkr., ti Aar efter o.
180,000 Stkr.
Men med Kvægholdets og den dyriske Produktions voxende Betydning maatte
Kravet til
Kunsifoder
da ogsaa melde sig og trænge paa med stigende Styrke. En
af de Første, som øjeblikkelig saa dette, var W illi. C o ld ing . I Aaret 1854 havde