![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0062.jpg)
Øresundsomraadets Anthropogeogrnfi
61
tog byen i den almindelige nordeuropæiske F remgang i Slutningen af
16. Aarh. Man handlede paa Livland, Preussen, Pommern, de ven
diske Lande, Holland, England og Skotland, og fra første Færd havde
Landskrona haft en særligt priviligeret Handelsforbindelse med Mandal
i Norge. — Det blev Grænsedragningen gennem Øresund, der blev
Landskronas Ulykke, for Handelen paa fjernere Lande var selvføl
gelig nøje knyttet ogsaa til Handel paa nærmere. Nu blev Byen af-
skaaret fra Forbindelse med den havnerigere danske Kyst og udeluk
kende henvist til Forbindelsen med Skåne. — Trods storslaaede Pri
vilegier fra den svenske Konge gik Byen tilbage. Havnen, der nok var
god, ydede ikke tilstrækkeligt Værn for Skibene om Vinteren. Han-
delsflaaden var o. Aar 17 0 0 ganske ringe. —
Og dog havde Landskrona gennem det 18. Aarhundrede mere Han
del end de andre skånske Stæder. Der importeredes Salt, Vin, Krydde
rier, Tobaksblade, Hør, Hamp og Fiskevarer, og Eksporten, der mest
gik til Danmark, Holland og Frankrig, bestod af Korn, Potaske, Tjære,
Beg, Alun, Jærn, Brædder, Tømmer, Mursten, Møllesten og Bast. ■—
Omkring Aar 1800 styrtes Landskrona fra sin førende Stilling blandt
de skånske Stæder. Dels har dette vel været begrundet ved de urolige
Tider, ved Københavns overmægtige Konkurrence, men det er næppe
forkert, naar den væsentlige A a rs a g til den fortsatte T ilbagegang for
Landskrona søges i, at de to skånske Byer med det store Opland ved
denne Tid blev forsynet med Kunsthavne, Malmo Aar 1 7 7 5 og Hål-
singborg Aar 18 2 5 . —
I det 18. Aarhundrede var Landskrona blevet stærkt befæstet; den
skulde være Skånes Hovedfæstning til Sikring af de fra Danmark er
hvervede Landsdele. Endnu i 1860 laa Landskrona lukket inde bag del
vis tilgroede Fæstningsgrave. S a a først begynder Fremgangen, der
allerede tyve Aar forinden svagt havde kunnet spores, stærkere at
gøre sig gældende; men Jærnbanelinierne, der nu spandt deres Net
om Sydsverige, knyttedes i første Række til Købstæderne Hålsingborg
og Malmo og ikke til Landskronas gode Naturhavn.
MALMO.
Malmo er den blandt de skånske Byer, der fra
gammel Tid har haft det bedste nærmere Opland. Da først Sundet
bød Skibsfarten tilstrækkelig Sikkerhed, blev Malmo det bedste T il
knytningspunkt mellem Skånes og Sjællandsbygdernes Landtrafik,
idet Landet paa den anden Side af Sundet her var vel bebygget; Hav
neforholdene var, som vi har set, fortrinlige ved Landsbyen Havn,
Københavns Forgænger. — 1 1 1 6 nævnes Byen første Gang, den laa
inde i Landet; men ved Kysten — ikke saa langt fra den ældste Køb