![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0101.jpg)
Indvandring til København 18 50 -19 14
deres formue, og deres betydning for erhvervslivet var formodentlig
hovedsagelig begrænset til, at de som aktive eller passive kapitalister
var med til at finansiere dette. Til belysning af udlændingenes sociale
position er oversigten imidlertid af interesse.
Svenskerne tilhørte kun i meget begrænset omfang denne gruppe eller
klasse. Det hørte til sjældenhederne, at en svensk mand eller kvinde
fik sparet så meget sammen, at de kunne leve en kapitalists i økono
misk henseende mere sorgfrie liv, langt sjældnere end for den køben
havnske befolkning i almindelighed. For tyskere og slesvigere var det
modsatte tilfældet, og i særdeleshed var det tilfældet med de kvinde
lige forsørgere, der formodentlig ofte som enker besad en større eller
mindre formue. 1 1 til 12 pct. af de slesvigske og tyske kvindelige for
sørgere henregnede sig til kapitalistgruppen mod 5,8 pct. af de køben
havnske kvinder og kun 1,7 pct. af de svenske.
Ser man bort fra de offentligt understøttede hørte daglejerne blandt
mændene og tjenestepigerne blandt kvinderne til de dårligst lønnede
og kan formentlig betragtes som noget nær det nederste trin på den
sociale rangstige. De mandlige daglejeres vægt blandt forsørgerne illu
streres af følgende oversigt:
Tabel 6
Daglejere o.
1
. i procent af samtlige forsørgere (mcend) i 1885 og 1901
1885
190 1
Procent Antal
Procent Antal
København som helhed1 ..........
12,4 % 10.796
5 ,7
% 6.786
Svenskere ......................................
15 ,8 %
6 3 9
7 ,4
%
37 2
Tyskere .......................................... .
J
4 ,9
% 224
2,0
%
42
Slesvigere ........................................
3 ,8
% 62
1. København med Sundbyerne i 190 1.
Som daglejere betegnede man i samtiden ufaglærte arbejdere
uden fast arbejdsplads foruden forskelligt underordnet personale.
Den relative og absolutte nedgang i antal daglejere, som oversigten
noterer mellem 1885 og 190 1, er kun tilsyneladende, idet det ved æn
dring i folketællingsskemaerne i 1901 i højere grad end tidligere lvk-
T
99