![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0056.jpg)
elektriciteten
blev taget i brug, først
til drift af telegrafforbindelsen med
Hamburg. Elektrisk
lys
var først
kendt som buelys, og blev som sådan
vist som en sensation på Christians
borg Slots ridebane i 1857.
Petroleumslampens tid varede læn
ge. Men der kom så mange forbed
ringer frem, at den til sidst blev en
ypperlig lysgiver i husholdningen.
Man konstruerede en brænder, hvor
en meget bred væge blev bøjet i cy
linderform, således at dens brænd-
flade blev stor, og lufttilførslen rige
lig. Man talte om en
argantisk
lampe efter opfinderen Argand.
Hver morgen blev husets lamper
stillet ud i køkkenet. Hver beholder
blev fyldt op med petroleum, vægen
rettet til og lampeglasset pudset ind
vendigt for sod med en såkaldt lam
pepudser. Så var de parate til den
kommende aften.
Glemte man en nytændt petro
leumslampe, hvor vægen var skruet
langt op for at give det bedste lys,
kunne man risikere så kraftig sodud
vikling, at alt i stuen efter kort tids
forløb var dækket af fede sodpartik
ler, der var vanskelige at fjerne.
Senere trængte gasbelysningen ind
i hjemmene. Ved århundredets slut
ning fandt man en metode til at for
øge lysstyrken i gasflammen - den
såkaldte auer-brænder - således at
man kunne oplyse f. eks. en stor spi
sestue fra en enkelt lysekrone.
Fotografernes
antal tog til, og de
res teknik blev bedre. Også amatør
fotografer kom til og tog mange bil
leder, som i dag har stor interesse.
Det gammeldags omstændelige
fyrtøj med fyrstål og fyrsvamp af
løstes af
svovlstikker
eller fyrstikker;
forløberne for nutidens tændstikker.
Gåsefjer som skriveredskab for
svandt, da
metalpenne
kom i brug.
Endog
fyldepennen
holdt sit indtog
under betegnelsen:
metalskrivepenne
med blækbeholder
- og kommunens
kasse kunne spare de
32
rigsdaler,
man årligt betalte en mand for at
sidde og skære penne af gåsefjer.
Det blev en dansker, der fik ene
ret på den første
sættemaskine.
Det
skete i 1852, men det varede mange
år, før typograferne forlod de stø
vede sættekasser og satte sig til ma
skinen.
I det hele taget var tiden præget
56