![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0175.jpg)
Anmeldelser
tens arkiver indeholder nemlig materiale, der kan indgå i mange særdeles perspektivrige
sammenhænge. Og nu er det muligt at få overblikket på en let og spændende måde;
Dorthe Falcon Møller
Henrik Lundbak: . . . såfremt som vi skulle være deres lydige borgere. Rådene i K øben
havn og Malmø 1516-1536 og deres politiske virksomhed i det feu dale samfund. Odense
Universitetsforlag, 1985. 248 s.
Det citat som er bogens titel er hentet fra en »påmindelse«, dvs. et memorandum eller et
forslag, som ikke er dateret, men som plejer at henføres til oktober 1530 og er en betyd
ningsfuld kilde til reformationens historie i København. Forslaget går ud på at borgerska
bet i København skal sværges ind påny, et ikke ukendt middel i den tids byvæsen, ikke
mindst når man stod over for vigtige afgørelser. Her skal det ske »på det hellige Guds ord,
at leve og dø derhos«, Guds ord som prædikanterne i byen nu prædiker og med afstand
tagen fra det gamle hykleri og papistiske regimente. Når dette er gjort, skal der udtages
fire mand af hvert rodemål, ialt 32, og disse skal gå til borgmestrene og rådet, give dem
sagen til kende og modtage deres ed på det samme - »så fremt vi skulle være deres (dvs.
rådets) lydige borgere«, det er betingelsen - og før hele denne procedure er ført til ende,
skal der ikke afgives svar til biskoppen af Sjælland, hedder det i påmindelsen. Hvad der
stod byen København og bispen af Sjælland imellem på denne tid, er vi undtagelsesvis vel
underrettet om. Det angik opretholdelsen af messetjenesten i Frue kirke som den havde
fundet sted af arild, men som den nu var truet af den evangeliske gudstjeneste der agite
rede imod den og anså den for hykleri og Guds bespottelse. Der er et berømt brev af borg
mestre og råd i København til Frederik I, dateret 2. november 1530, hvori den køben
havnske øvrighed rykker kongen for en præcis stillingtagen til det københavnske reforma
tionsrøre, angiveligt i forlængelse af mundtlige tilsagn kongen havde afgivet tidligere på
året (det må have været i forbindelse med kongens ophold på Københavns Slot om som
meren i anledning af Herredagen i Københavnol530, hvor reformationsspørgsmålet var
på dagsordenen). Borgmestre og råd i København skriver nu 2. november for at lade kon
gen vide, at der må gøres en ordning på religionsstridighederne i byen, måske hvis der
kan vedtages noget i kejser-riget, ellers må der gøres en ordning der kun gælder for Dan
mark. I modsat fald vil i det mindste øvrigheden i København ikke kunne garantere kon
gen en lydig almue, og den beder om i så tilfælde at måtte blive afløst på posten. Bag
grunden er, at Frederik I med sine to recesser 1526 og 1527 havde løsrevet den danske
kirke fra Romerkirken, uden at der var sat noget holdbart nyt i stedet, hvad kirkens
organisation og styre angik.
Situationen, et par måneder inden Billedstormen i Frue Kirke, er centralt placeret i
Henrik Lundbaks bog, som oprindelig var et speciale i historie ved Københavns Universi
tet under lektor, dr.phil. Alex Wittendorffs vejledning. Inspirationen til arbejdet hente
des, hedder det, i »et undervisningsforløb om opfattelsen i østeuropæisk, og specielt øst
tysk, forskning af den tyske reformation som led i en tidligt-borgerlig revolution« (s. 9),
og aktstykkerne fra København oktober-november 1530 udgør forbindelsen til denne
problematik. »Det har hidtil ikke været antaget, at reformationen i de danske byer kunne
174