![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0015.jpg)
Kolonnaden paa Amalienborg. Eiter Tegning af Kr. Kongstad.
BYKUNSTEN OG DENS MÆND
I . C
a s p a r
F
r e d e r ik
H
a r s d o r f f
.
1735-99.
D
a
Harsdorff 1764 vendte hjem
fra sin 6aarige Stipendierejse i
Frankrig og Italien, blev han straks
udnævnt til kgl. Bygningsinspektør,
to Aar efter til Professor ved Kunst
akademiet og 1770 til kgl. Hof byg
mester. Han var aabenbart en Mand,
af hvem man ventede sig noget.
Den danske Bygningskunst var
kommen ind i et nyt Tidsafsnit. I
Aarhundredets første Halvdel havde
Thurah og Eigtved indført Rokokoen
i dansk Bygningskunst; Eigtved havde
bygget Palæerne paa Amalienborg og
begyndt paa Marmorkirken, og i Til
knytning dertil var opført detosmaa
Palæer i Amaliegade Nr. 15 og 17, de
to store Palæer paa Hjørnet af Fre-
deriksgade og Bredgade og Frederiks
Hospital, Schimmelmanns og Thotts
Palæer. Tonen var slaaet an som Ro
koko nærmest med Tilknytning til
Tyskland, hvor rigtignok de betyde
ligste Mestre i den forudgaaende Pe
riode havde været indkaldte Fransk-
mænd.
Men i 1754 var der sket en afgø
rende Vending ved Indkaldelsen af
F O R S K Ø N N E L S E N . XIII. AARO. 1*23. Nr. 2.
den franske Architekt Jardin, som til
ligemed den Aaret forinden indkaldte
Billedhugger Saly tog Ledelsen ved
Kunstakademiet og derved fik af
gørende Indflydelse paa den yngre
Slægts Uddannelse. Wiedewelt, som
kom hjem 1758, havde studeret i Paris
og Italien, ligesom Abildgaard, der
kom hjem 1778. Den tyske Indflydelse
maatte for Resten af Aarhundredet
vige for den franske og den klassiske.
Og efter Jardins Bortrejse i 1771 og
Salys 1774 saa man nu hen til Hars
dorff som den, der skulde føre denne
»rene« Smag videre. Jardin havde
udtrykkeligt anbefalet ham som sin
Efterfølger.
Jardin selv havde ikke faaet meget
bygget. Foruden den underste Del af
den ufuldførte Marmorkirke(som dog
med Ære hævder sin overordent
lige Finhed i Form og Forhold over
for den moderne øvre Del) har han i
Hovedstaden ikke bygget synderlig
andet end den lille Pavillon, som lig
ger gemt bag Christian VII Palæ paa
Amalienborg, det »gule Palæ« og Sølv
gadens Kaserne, den sidste, trods sin
9